AMS-TeX (verzia 2.0)
Späť | Kapitola 4. ,,Matematický'' mód | Ďalej

# 4.4. Texty a fonty v matematickom móde

## 4.4.1. Vkladanie textu

\text{...} umožňuje napísať jednoriadkový text i vo vnútri matematického módu fontom aktuálnym pred vstupom do neho. Medzerovanie okolo je rovnaké, ako by celý výraz bol jeden znak matematického módu. Vo vnútri \text{...} môžeme prepínať fonty, i opäť sa prepnúť do matematického módu. Pokiaľ sa použije \text v exponentoch alebo indexoch, automaticky sa mení jeho veľkosť (toto neplatí, pokiaľ by sa v \text použilo šikmé písmo). `Napr. $f^{\text{$\beta$(iv)}}$` napíše

- \foldedtext sa používa ako \text, ale umožňuje text rozdeliť do viacerých riadkov. Ak chceme presne špecifikovať šírku textu, píšeme \foldedtext \foldedwidth{vzd}{...}. Ak text obsahuje viac odstavcov, \endgraf používame na ukončenie odstavca. Kontrolslovo \topfoldedtext, resp. \botfoldedtext znamená, že základňa celého textu je totožná so základňou horného, resp. dolného riadku textu.`Napr. $\topfoldedtext\foldedwidth{30mm} {Toto je text zarovnaný s horným riadkom.} \,\,\, x=1\, \foldedtext\foldedwidth{30mm}{Toto je text nezarovnaný so žiadnym riadkom.} \,\,\, x=1\, \botfoldedtext \foldedwidth{30mm} {Toto je text zarovnaný so spodným riadkom.}$` dáva

- \intertext{...} umožňuje písať text do samostatného riadku medzi viac matematických formuliek písaných pod sebou v rámci $$...$$ okolia. (Pozri odsek nazvaný Číslovanie a úprava centrovaných formuliek)

## 4.4.2. Štandardné matematické funkcie

Ak chceme v matematickom móde napísať `napr. sin 3x`, správnejšie je nepísať ,,sin'' kurzívou v matematickom móde, ale normálnym románskym písmom. Lepšie než $\text {sin $3x $}$ je použiť preddefinované štandardné funkcie (v predchádzajúcom prípade \sin), ktoré dávajú správne medzerovanie okolo. Niektoré z nich, napr. \max, \lim umožňujú aj umiestňovanie dolnej a hornej hranice pod a nad daný symbol. Prehľad definovaných matematických funkcií:

\arccos | \cot | \exp | *\lim | \sec | \cosh
\arcsin | \coth | *\gcd | \ln | \sin | \dim
\arctan | \csc | \hom | \log | \sinh | \lg
\arg | \deg | *\inf | *\max | *\sup | *\Pr
\cos | *\det | \ker | *\min | \tan | \tanh

(* znamená, že u daných funkcií môžeme umiestňovať hranice nad i pod danú funkciu a používať teda \limits a \nolimits) (Pozri bližšie) Pri predchádzajúcich funkciách názov funkcie odpovedá presne príslušnému kontrolslovu. Okrem toho sú preddefinované ešte nasledujúce funkcie:

*\liminf |  | *\limsup |
*\injlim |  | *\projlim |
*\varliminf |  | *\varlimsup |
*\varinjlim |  | *\varprojlim |

- Navyše máme možnosť definovať si vlastné operátory: \operatorname{tg} znamená, že tg (v matem. móde) sa napíše so správnym medzerovaním a románskym typom písma, ako by to bol niektorý z definovaných operátorov. So znakmi `'* _ / - -- --- použitými v definícii operátora sa zaobchádza rovnako ako v normálnom texte. \operatornamewithlimits{tg} znamená, že tg sa chová rovnako ako v predchádzajúcom prípade, ale je možné naviac použiť \limits a \nolimits (Pozri bližšie).

## 4.4.3. Bodky ...

\ldots (\cdots) dáva

Okrem toho môžeme ešte používať \dots, ktoré v závislosti od situácie interne volá jedno z nasledujúcich kontrolslov:

\dotsc -- bodky pred čiarkou alebo bodkočiarkou,

\dotsb -- bodky medzi binárnymi operátormi alebo reláciami,

\dotsi -- bodky medzi integrálmi a \dotso

v ostatných prípadoch. Je zrejmé, že pre TeX je niekedy obtiažne správne sa rozhodnúť a vybrať vhodné bodky pre \dots. Problematický býva koniec formule, kde TeX automaticky dosadzuje \dotso, čo nemusí byť vždy správne. Preto v takýchto prípadoch je vždy lepšia priama špecifikácia niektorej zo spomínaných možností. Ak použijeme na začiatku či konci definície kontrolslová \DOTSI alebo \DOTSB, potom pri použití bodiek ,,okolo'' volania definície sa dosadia odpovedajúce bodky (\dotsi alebo \dotsb), ináč by sa dosadilo \dotso. \DOTSX uvedené na začiatku či konci definície znamená, že pri použití bodiek ,,okolo'' volania definície sa bude vkladať medzera (Pozri odsek nazvaný Horizontálne medzery) šírky \thinspace. \dotsm sú bodky v násobných symboloch, napr.

## 4.4.4. Akcenty v matematickom móde

\hat a |  | \check a |  | \tilde a |
\grave a |  | \dot a |  | \ddot a |
\ddddot a |  | \breve a |  | \bar a |
\widehat{xyzuv} |  | \widetilde{xyzuv} |  |  |
\acute a |  | \dddot a |  | \vec a |

Pozor na rozdiely pri jednoznakovom argumente medzi

($\vec z $) a

($\overarrow z$) a tiež medzi

($\bar z$) a

($\overline z $). Symbol \bar je používaný rovnako ako \B v nematematickom móde Pozri 2.kapitolu nazvanú ,,Nematematický'' mód. Posledné dva akcenty (\widehat, \widetilde) sú rovnako široké ako ich argument (najviac však päť písmen), pri dlhšom argumente sa umiestňuje nad stred.

- \sphat,...,\spvec umiestňujú príslušný akcent na mieste, kde sú uvedené, `napr. $(I+M)\sptilde$` napíše

- Ak chceme písať nad jedným znakom dva akcenty, je lepšie použiť názvy akcentov začinajúce s veľkým písmenom \Check,...,\Vec. Porovnajte: `$\check{\hat A}$` dáva

  zatiaľ čo `$\Check{\Hat A}$` dáva

  Časté používanie akcentov s veľkým prvým písmenom podstatne predlžuje čas prekladu, preto je vhodné pre často používané znaky použiť definícií \accentsymbol, `napr. \accentsymbol \Ahathat{\Hat}\Hat A}}`, ktoré urýchľjú preklad. Týchto definícií by nemalo byť v dokumente príliš veľa (maximálne 10). Takto vytvorené symboly ale nezmenšujú automaticky veľkosť, ak ich budeme používať v exponentoch a indexoch. K vytvoreniu menšej veľkosti možno použiť zmenšovanie pomocou ,,size''. `Napr. \accentsymbol\smallAhathat{{\size\Hat{\Hat A}}}`

## 4.4.5. Tučné a iné matematické ,,textové'' fonty

V matematickom móde máme k dispozícii nasledujúce ,,textové'' fonty:

- ,,Blackboard Bold'' font --- \Bbb, `napr. $\Bbb C, \Bbb R$` dáva

  Pracuje len s veľkými písmenami, okrem `$\Bbbk$`, čo dáva

  Pokiaľ používame amsppt.sty Pozri 3.kapitolu nazvanú Možnosti úpravy článku, ktoré poskytuje ,,amsppt.sty''. sú tieto fonty nahrávané automaticky, ináč musíme napísať \loadmsbm na začiatok dokumentu.

- ,,Gotický'' font --- \frak, `napr. $\frak g,\frac G, \frak{jana}$` dáva $\frak g,\frak G,\frak {jana}$. Sú prístupné malé i veľké písmená. Pokiaľ používame amsppt.sty sú tieto fonty nahrávané automaticky, ináč musíme napísať \loadeufm na začiatok dokumentu.

- ,,Kaligrafický'' font --- \Cal, `napr. $\Cal A, \Cal B$` dáva

  Pracuje len s veľkými písmenami.

- ,,Starý číslicový'' font --- \oldnos, prístupný len pre číslice 0 až 9; `napr. $\oldnos{0123456789}$` dáva

Ak chceme používať tučné znaky v matematickom móde, musíme napísať \loadbold v preambulovej časti dokumentu, čím sa nám nahrajú tučné fonty matematickej kurzívy, gréckych písmen (cmmib) a základných matematických symbolov (cmbsy).

- \bold je aplikovateľné na všetky písmena a čísla, napíše nasledujúce písmeno tučným románskym fontom, ak chceme aplikovať na viac písmen, nutné dať do {...}, `napr.$\bold A,\bold{Pr1}$` dáva

- \boldkey je aplikovateľné na všetky klávesnicové znaky, znaky tlačí tučnou matematickou kurzívou, `napr. $\boldkey a\boldkey b\boldkey +\boldkey=\boldkey!$` dáva

- \boldsymbol sa dá aplikovať:

  --- na malé i veľké grécke písmena, `napr. $\boldsymbol\omega, \boldsymbol\Omega, \boldsymbol\varOmega$` dáva po rade

  --- na všetky ostatné štandardné symboly, ktoré sú špecifikované jednoduchým kontrolslovom, `napr. $\boldsymbol A^{\boldsymbol\prime}$` dáva

  (Ale kratšia forma \prime tvaru ' nepracuje.)

  --- na zátvorky a oddeľovače, `napr. $\boldsymbol\{\dots\boldsymbol\},\boldsymbol\vert, \boldkey|$` dáva

  --- \boldsymbol nemôžeme použiť po \left a \right.

- Prístupné sú napr.\ aj tučné kaligrafické písmená a staré (oldnos) číslovky, avšak tieto sa musia písať cez kódy príslušných znakov odpovedajúce ich umiestneniu v tabuľke príslušného fontu. `Napr. \font\boldznak = cmsy10{\boldznak\char65}` dáva tučné kaligrafické

- Ak potrebujeme v matematickom móde napísať tučne len 1--2 symboly, môžeme použiť \pmb, čo je síce ,,horšia'' tučná kvalita týchto znakov, ale ušetríme pamäť, pretože nepotrebujeme načítať tučné fonty. `Napr. $\pmb+$` dáva

  (Okrem toho v matematickom móde môžeme mať načítaných najviac 16 fontov.)

## 4.4.6. Horizontálne medzery

- \, alebo \thinspace znamená úzku medzeru šírky

  Používa sa v matematickom móde napr. za výkričníkom (v zmysle faktoriálu), za ktorým nasleduje písmeno, číslica alebo zátvorky; za odmocninou, aby ďalší text nebol tesne za odmocninou; medzi dx, dy pri integráloch.

- \! alebo \negthinspace je záporná medzera šírky medzery \,.

- @. je asi 1/10 z \, analogicky @! pre rovnako veľkú zápornú medzeru.

- \medspace je kladná medzera šírky

  a odpovedá veľkosti medzery, ktorú TeX vkladá okolo binárnych operátorov (\negmedspace) analogická záporná medzera).

- \thickspace je kladná medzera šírky

  a odpovedá veľkosti medzery, ktorú TeX vkladá okolo binárnych relácií (\negthickspace analogická záporná medzera).

- \quad je medzera široká asi ako 2 normálne šírky

  \qquad je skratka za \quad \quad. Spravidla vedľajšia podmienka býva vzdialená o \qquad, `napr. $F_n=F_{n+1}+F_{n+2},\qquad n>1$` dáva

- \hskip,\kern, \hphantom,\phantom popis ktorých je uvedený v textovom móde Pozri 2.kapitolu nazvanú ,,Nematematický'' mód.

## 4.4.7. Vertikálne medzery

- V ktorejkoľvek matematickej konštrukcii používajúcej \\ (viac centrovaných formuliek písaných pod sebou v rámci nejakého okolia v $$...$$, centrované formulky (Pozri odsek nazvaný Číslovanie a úprava centrovaných formuliek) je možné písať za \\ \vspace {<vzd>} a príslušne vysoký riadok bude vynechaný.

- Ak v centrovanej formulke hneď za $$ napíšeme \spreadlines{<vzd>}, bude sa uvedená vzdialenosť vkladať za každým riadkom oddeleným \\. (Nevzťahuje sa na matice, kde rovnaký efekt má slovo \spreadlinematrixs, ktoré tiež funguje pri \cases).

- \smash{...} -- pokiaľ obsah zátvorky presahuje nad, či pod riadok, nemá to vplyv na zväčšenie medzery medzi riadkami. Analogicky \topsmash a \botsmash bude ignorovať presah nad, či pod riadkom. `Napr. $\botsmash{\dfrac 12}$` spôsobí neodsadenie riadku v ktorom sa výraz vyskytol.

- \vskip, \vglue, \kern, \hphantom popis ktorých je uvedený v textovom móde.

Späť | Obsah | Ďalej
TeXové matematické výrazové prostriedky | Hore | Číslovanie a úprava centrovaných formuliek