\hsize11cm
\vsize16cm
\emergencystretch=1em

\chyph

\def\CS{$\cal C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\def\CSTUG{\CS{}TUG}
\def\LaTeX{L\kern-.36em\raise.5ex\hbox{\sevenrm A}\kern-.12em\TeX}
\def \uv#1{\vbox to0pt{\kern-.33ex\hbox{''}\vss}\kern-.1ex#1\kern-.1ex``}

\def\title#1\par{\noindent{\bf#1}\bigskip}
\def\sub#1\par{\bigskip\noindent{\bf#1}\par\nobreak\medskip}




\title The 14th Annual \TeX\ Users Group Meeting
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Ve dnech 26.--30.~�ervence 1993 se konalo na Astonsk� univerzit� 
v~Birminghamu �trn�ct� pravideln� setk�n� mezin�rodn� organizace \uv{\TeX\
Users Group}, poprv� v~Evrop�. Akce byla spojena s~konferenc� o~\TeX u~a
cel� se to jmenovalo \uv{A~World-Wide Window on \TeX}.

M�li jsme to �t�st�, �e jsme byli p�i tom. P�edstavitel� n�meck� skupiny
u�ivatel� \TeX{}u (Dante) toti� nab�dli dv�ma �len�m z~\CSTUG u, �e jim
uhrad� pom�rn� vysok� konferen�n� poplatek a kompletn� pobyt v�etn� n�klad�
na cestu. Nakonec jsme jeli t�i: Harel Hor�k, Petr Sojka a j�, p�i�em� jsme
se dohodli, �e si cestu budeme hradit sami. V~Brit�nii se tou dobou
vyskytoval i Ji�� Zlatu�ka, kter� se ��ste�n� tak� z��astnil. Doj��d�l do
Birminghamu z~Lond�na. Tak�e jsme tam vlastn� byli dohromady �ty�i.

Proto�e jsme v�d�li, �e v�daje na cestu se prom�tnou do obsahu na�ich
kapes, hledali jsme pokud mo�no nejlevn�j�� zp�sob dopravy. Dopravn�
probl�m samoz�ejm� ne�e�il Ji��, proto�e ten u� v~Lond�n� byl. My t�i jsme
nakonec zvolili cestov�n� Petrovou �kodovkou a trajekt z~Ostende do Doveru.
P�ed cestou se to jevilo jako nejlevn�j�� �e�en�. Pozd�ji se uk�zalo, �e
tomu tak nen�, ale podrobnosti o~tom nepat�� na str�nky tohoto �asopisu.

Zcela v~centru druh�ho nejv�t��ho m�sta Brit�nie -- Birminghamu -- se
nal�z� takzvan� \uv{Astonsk� troj�heln�k}. Jedn� se o~seskupen� budov,
ulic, studentsk�ch kolej�, sportovi��, menz a park�, kter� tvo��
univerzitn� m�ste�ko. Astonsk� univerzita je z�ejm� nejpresti�n�j��
technickou vysokou �kolou v~Brit�nii nebo aspo� v~Birminghamu a okol�.
Mnoz� z~V�s ji budou zn�t v~souvislosti s~nejv�t��m elektronick�m arch�vem
\TeX u, kter� nab�z� na po��ta�i p�ipojen�m na s�� Internet. Pro
�plnost, jedn� se o~adresu {\tt ftp.tex.ac.uk}. P�ipravujeme (asi do
p���t�ho ��sla) stru�n� index tohoto arch�vu, kter� by mohl b�t �ten���m
u�ite�n�. Na m�st� prod�vali dva kompaktn� disky obsahuj�c� cel� arch�v,
p�i�em� kapacita t�chto disk� se po��tala na gigabajty.

V~souvislosti s~uveden�m arch�vem se zm�n�m o~jednom m�m p�ekvapen�.
T�sn� p�ed odjezdem jsem je�t� dopisoval anglickou dokumentaci k~programu
MNU a na m�st� jsem za�el za spr�vcem arch�vu, �e by mi �inilo pot��en�,
kdyby do arch�vu za�adil m�j \uv{little program}. Spr�vce ud�lal n�co jako
{\tt find} a prohl�sil, �e se tam u� n�jak� program MNU nal�z�. Za�al jsem
m�t obavy, �e jsem program nevhodn� nazval, proto�e u� v~arch�vu existuje
jin� program tohoto jm�na. Po d�kladn�j��m prozkoum�n� soubor� se ale
uk�zalo, �e se jedn� o~m�j program, kter� jsem uve�ejnil na Euro\TeX u92.
Ani� bych o~tom v�d�l a ani� by byla anglick� dokumentace zcela vpo��dku,
byl u� program za�azen do ve�ejn�ho arch�vu v~adres��i{\tt support}.
Prohl�sil jsem, �e to co m�m na disket�, je nov�j��ho data, tak�e to spr�vce
arch�vu m��e p�emazat t�m nov�m. Druh� den o~tom vy�la v~kapitole 
o~p��r�stc�ch do arch�vu jedno��dkov� zpr�va a t�et� den jsem zjitil, �e u�
maj� novou verzi taky ve Stuttgartu (ne zcela vpo��dku, proto�e tam jsou
nyn� prom�chan� star� soubory s~nov�mi). Nejsem intenzivn� \uv{vyhled�va�}
ve ve�ejn�ch arch�vech, kter� dnem i noc� zam�stn�v� sv�j termin�l
programem FTP, tak�e m� toto automatick� za�azen� do arch�vu pon�kud
p�ekvapilo.

��astn�ci konference m�li p��stup do po��ta�ov�ch laborato�� vybaven�ch
PC-�kama a v�konnou laserovou tisk�rnou. Tyto po��ta�e byly v~s�ti p��mo
napojeny na v��e zm�n�n� arch�v, tak�e n�kte�� p��tomn� intenzivn�
kop�rovali pomoc� protokolu FTP na diskety (nap��klad Karel Hor�k).
M� tato �innost nech�vala chladn�m, proto�e stejnou �innost lze
prov�st i v~na�ich zem�ch, kdekoli je funguj�c� uzel Internetu. V�ce m�
zaujalo, �e mohu slu�eb Internetu u��vat i obr�cen�, tj. ��st a pos�lat
v~Birminghamu po�tu, kter� mi p�i�la na po��ta� na na�� kated�e. Nav�c,
kdy� jsem nap��klad pot�eboval sv�j obl�ben� editor, jednodu�e jsem si ho
\uv{st�hnul} z~na�eho katedr�ln�ho po��ta�e. Tak� byly v~p�eds�l� hlavn�
p�edn��kov� posluch�rny instalov�ny termin�ly a ��astn�ci na nich
mohli v~k�vov�ch a �ajov�ch p�est�vk�ch pomoc� slu�by \hbox{TELNET}
pracovat se svou po�tou, p��padn� si na t�chto termin�lech spustili svou
instalaci \TeX u, kterou m�li instalov�nu na po��ta��ch ve sv�ch
instituc�ch. Tuto druhou mo�nost jsem ale vid�l u��vanou jen v~souvislosti
s~�e�en�m n�jak�ho syntaktick�ho probl�mu v~\TeX u. Termin�ly samoz�ejm�
neumo��ovaly spustit prohl��e�, p��padn� tisk. K~tomu ov�em sta�ilo pou��t
ji� zm�n�n� PC-�ka.

Mo�nost vyu��t po��ta�ov� u�ebny intenz�vn� vyu��val Petr Sojka, kter� se
p�ipravoval na veden� kurzu o~\LaTeX{}u. T�den p�ed a t�den po konferen�n�m
t�dnu organizovala katedra Petera Abbotta na Astonsk� univerzit� kurzy
k~r�zn�m problematik�m, souvisej�c�m s~\TeX em. Tuto�i t�chto kurz� byli
v�t�inou sv�tov� uzn�van� kapacity. Nap��klad kurz o~fontech m�l b�t veden�
Yannisem Haralambousem. Nakonec se nekonal, proto�e byl mal� z�jem. Ceny
kurz� toti� nebyly nikterak n�zk� (alespo� z~pohledu na�ich pom�r�). Na
vypsan� kurz o~\LaTeX{}u nem�li sehnan�ho tutora a tak se nab�dl Petr Sojka.
O~tento kurz byl celkem z�jem, tak�e se nakonec konal jako jeden z~m�la. Ze
za��tku Petrovi pom�hal Ji�� Zlatu�ka, proto�e v~angli�tin� si byl Ji��
jist�j��.

Dal�� kurz vedl Philip Taylor. Kurz byl zam��en� na output rutiny. Jeden
��astn�k tohoto kurzu byl skute�n� plat�c� -- redaktor z~n�jak�ho britsk�ho
nakladatelstv�. Ostatn� byli podporov�ni z~r�zn�ch fond� a nebo prost�
nezaplatili. Byli toti� z~v�chodn�ch zem�. T�i pol�ci, jeden ukrajinec a dva
�e�i (h�dejte kte��). Uva�ovali jsme, �e by nebylo �patn� uskute�nit takov�
kurzy i u~n�s. Byly by vypsan� pro ve�ejnost a vedli by je n�kte�� �lenov�
\CSTUG{}u, kte�� by se nab�dli a m�li odpov�daj�c� znalosti. Zat�m to je jen
v~my�lenk�ch n�s, kte�� jsme tam byli.

A~nyn� k~vlastn� konferenci. Sborn�ky jsme dostali pouze sv�zan� krou�kovou
vazbou, a�koli s�zen� na osvitce. Z~\TeX nick�ho hlediska na nich bylo
je�t� zaj�mav� to, �e poprv� nebyly vys�zeny v~p�smu Computer Modern, ale
byl pou�it font Lucida. Od pond�lka do p�tku prob�haly p�edn��ky v�t�inou
do pozdn�ch ve�ern�ch hodin. Z~�irok� �k�ly pronesen�ch p��sp�vk� se t��ko
vyb�r�, co by mohlo zaj�mat �ten��e. Nap��klad p�edn��ka \uv{NTS: a future
to \TeX?} pronesen� Philipem Taylorem. Pokud si vzpom�n�te, podobn�m
t�matem se zab�val i v~Praze. Zaj�mav� byly samoz�ejm� p��sp�vky Yannise,
nap��klad \uv{Khmer Script}. Jedn� se o~p�smo starobyl� kultury ze Z�padn�
Indie z~9 a 10.~stolet�. Je podobn� ��nsk�mu, p�i�em� jednotliv� znaky se
sestavuj� z~element�rn�j��ch tvar�. Zm�na relativn� polohy element�rn�ho
znaku m��e znamenat jin� v�znam slova. P�izn�m se, �e by m� asi taky bavilo
si takto hr�t s~r�zn�mi exotick�mi p�smeny a s~\TeX em, ale nen� na to �as.

Ve st�edu byl pro ��astn�ky konference po��d�n z�jezd do Stratfordu, rodi�t�
Shakespeara. V~r�mci t�to n�v�t�vy bylo divadeln� p�edstaven�. Hr�li Kr�le
Leara. O~tom nemohu podrobn� referovat, proto�e jsem se p��li� nechytal.

Ve �tvrtek odpoledne prob�hla form�ln� sch�ze TUGu. Z~toho, co mi z~t�to
sch�ze utkv�lo v~pam�ti je, �e se hled� vtipn� a univerz�ln� �e�en�
probl�mu loga \LaTeX{} tak, aby pov��en� a zmen�en� A\ ned�lalo probl�my
v~r�zn�ch fontech a velikostech.

Celkov� mi p�ipadalo, �e m�la konference podobnou �rove�, jako v~Praze. Byli
na ni tak� v�ce m�n� stejn� ��astn�ci -- dob�e zn�m� tv��e z~Euro\TeX u92.
P���t� meeting TUGu bude zase v~Americe, ale kde se bude konat Euro\TeX, to
z�st�v� zat�m otev�en�\dots

Petr Ol��k

\bye

