
\magnification\magstep1
\advance\vsize by \baselineskip

\font\bukvy=wncyr10
\font\tit=csbx10 scaled\magstep4
\font\subtit=csbx10 scaled\magstep2

\def\LaTeX{L\kern-.36em\raise.5ex\hbox{\sevenrm A}\kern-.12em\TeX}
\def\allowhyphens{\nobreak\hskip0pt\relax}
\def \uv#1{\char254 \allowhyphens#1\allowhyphens\char255 }

\def\begitems{\medskip\bgroup\catcode`\*=13 \narrower}
\def\enditems{\par\egroup\medskip}
{\catcode`\*=13 \gdef*{\par\noindent\llap{$\bullet$\ }\ignorespaces}}

\def\title #1\par{\centerline{\tit #1}\nobreak\bigskip}
\def\subtitle #1\par{\vglue10pt\centerline{\subtit #1}\nobreak\bigskip}
\def\autor #1\par{\centerline{\it #1}\bigskip}

\chyph


\title Gates versus Mattes

\subtitle �vaha o~postaven� \TeX{}u v~komer�n�m prost�ed�

\autor Petr Ol��k

Pros�m, berte tento text jako mou osobn� �vahu, se kterou m��ete, ale
samoz�ejm� nemus�te souhlasit. Text byl naps�n 28.~10.~1994.

Mnoz� z~n�s si vzpom�naj� na po��ta�ov� za��tky v~na�� republice. Nen� to
tak d�vno, co zde vl�dly jen s�lov� po��ta�e typu EC ({\bukvy edin\-naya
sis\-tema}) a pak to p�i�lo. Osobn� po��ta�e typu IBM PC zavalily nejen sv�t,
ale i na�� republiku. T�m se dostala d��ve skoro nedostupn� v�po�etn�
technika na stoly koncov�ch u�ivatel�. Nejv�t�� p�elom byl v~dostupnosti
po��ta�ov� grafiky a vzniku aplika�n�ch program� spolupracuj�c�ch
s~u�ivatelem na b�zi vz�jemn� interakce.

Hned nad prvn�mi po��ta�i tohoto typu (XT) jsme za�ali j�sat, �e s~nimi jde
d�lat v�c naprosto nev�dan� -- po��ta�ov� sazba za pomoc� programu \TeX.
Kdo se v~t� dob� do \TeX{}u zamiloval, asi jej u� neopust�, proto�e \TeX{}
je skute�n� perfektn� koncipovan� a my�lenkov� bohat� a kr�sn� program.
Rychlost p��chodu \TeX{}u pro prvn� osobn� po��ta�e byla d�na t�m, �e
autor programu Donald Knuth jej vytvo�il tak, aby byl snadno
implementovateln� pro libovoln� po��ta�ov� syst�m, kter� spl�uje jist�
minim�ln� kapacitn� n�roky na hardwarov� vybaven� po��ta�e. Po��ta�e XT
byly na samotn� hranici t�chto n�rok� a p�i implementaci bylo pot�eba ud�lat
jistou netrivi�ln� pr�ci a spokojit se s~kapacitn�mi omezen�mi
programu samotn�ho.

Prvn� \TeX{}y na XT a pozd�ji AT b�haly v~na�� republice z�ejm� za pou�it�
komer�n�ho bal�ku PC-\TeX{} a teprve pozd�ji se v~na�ich mysl�ch objevilo
jm�no studenta techniky v~N�mecku -- Eberharda Mattese. Tento p�n doslova
zruinoval firmu, kter� zalo�ila svou existenci na prod�v�n� PC-\TeX{}u
(\TeX{}u pro DOS), jednodu�e t�m, �e dal svou implementaci \TeX{}u pro DOS
a OS/2 (v�etn� vlastn�ch program�--ovlada�� {\tt dvi}) sv�tu zadarmo.
Implementace se jmenuje em\TeX. Nakonec n�s jeho jedn�n� tolik
nep�ekvapuje, proto�e v�me, �e samotn� Knuth daroval sv�j program ve
zdrojov� podob� ve�ejnosti a t�m nastartoval jeho ���en� hlavn� po
nekomer�n�ch cest�ch. Znamen� to, �e implementace pro r�zn� opera�n�
syst�my vznikaly v�t�inou v~rukou fand� pracuj�c�ch vesm�s na univerzit�ch
a nikoli v~K�em�kov�m �dol�.

V~posledn�ch n�kolika letech ov�em toto \TeX{}ovsk� nad�en� dost�v� v��nou
r�nu v~podob� ���en� komer�n�ch program�, kter� �e�� v�ce �i m�n� tot��:
vytvo�it v~po��ta�i sazbu. T�mto program�m se v�t�inou ��k� DTP (DeskTop
Publishing). Nav�c je�t� existuj� programy, kter� se nejprve zrodily jako
ASCII editory, pak za�aly nab�zet u�ivateli jednoduch� mo�nosti na
zpracov�n� textu ur�en�ho pro vyti�t�n� (textov� procesory) a nyn� aspiruj�
na to nahradit DTP syst�my. P��kladem m��e b�t editor WordPerfect.

V�echny tyto programy sleduj� hardwarov� v�voj osobn�ch po��ta�� a
pracovn�ch stanic, zvl��t� v~oblasti grafiky. S~v�vojem grafiky a zvy�ov�n�
v�konu procesor� a pam�t� p�ich�zej� nov� \uv{lep��} verze t�chto program�,
kter� naplno vyu��vaj� hardwarov� mo�nosti nov�ch po��ta��. To je
samoz�ejm� spr�vn�. Za tyto nov� verze se v�t�inou draze plat� a nav�c
datov� form�t, se kter�m programy pracuj�, b�v� v~ka�d�
verzi jin�. P��kladem m��e b�t znova editor WordPerfect.

\TeX{} ale z�st�v� st�le stejn� a jeho autor si dokonce odva�uje tvrdit,
�e \TeX{} bude za 100 let d�vat stejn� v�sledky, jako d�v� nyn� a
bude jedno, jak� v~t� dob� bude pracovat v�po�etn� technika. Je to p�i
pohledu na prudk� po��ta�ov� rozvoj posledn�ch let velmi p�ekvapiv�
tvrzen�. Mnoho lid� by si dokonce mohlo myslet, �e to hrani�� a�
s~podiv�nstv�m. Autor Donald Knuth ale v�, co ��k�. Je skute�nost�, �e jeho
program pracuje v~podstat� v~nezm�n�n� podob� u� od roku 1982 (tj. pokud
jsme n�co napsali v~roce 1982 v~\TeX{}u, dnes to vys�z�me naprosto stejn�,
jako tenkr�t). Takovou �ivotnost (k~dne�n�mu dni 12 let stabiln�ho �ivota)
nem� a nem��e m�t ��dn� komer�n� ���en� program. Program \TeX{} toti� stoj�
na my�lenk�ch (odva�uji se dokonce napsat My�lenk�ch s~velk�m M) a nikoli
na sou�asn� hardwarov� a softwarov� situaci, v~jak� se moment�ln� v�robky
v�po�etn� techniky nal�zaj�.

Investice nau�it se \TeX{} je tedy dlouhodob� investice, a�koli toto u�en�
m��e b�t ze za��tku dosti n�ro�n�. Na druh� stran�, pokud po�lete n�koho
na �kolen� o~konkr�tn�m DTP, pak za toto �kolen� vyhod�te nek�es�ansk�
pen�ze a to, co se tento �lov�k nau�il, m��e u� za dva roky s~klidn�m
sv�dom�m zapomenout.

U�ivatel \TeX{}u m� t�� �irokou podporu p�i �e�en� sv�ch probl�m�. M��e se
obr�tit na elektronick� diskusn� skupiny o \TeX{}u veden�ch na
universitn�ch po��ta�ov�ch s�t�ch (na n�rodn� i mezin�rodn� �rovni). V�dy
se najde n�jak� zku�en�j�� u�ivatel, kter� na t�chto skupin�ch odpov�.
M�-li u�ivatel pocit, �e n�co nefunguje tak jak m� (n�jak� makro nebo
dokonce samotn� \TeX{}), m� mo�nosti prost�ednictv�m elektronick� s�t� d�t
tuto v�c najevo. V�t�inou b�hem kr�tk� doby je mu kvalifikovan� zodpov�zeno
od samotn�ch autor�. Samotn� Knuth vypisuje dokonce odm�ny za to, kdy� mu
n�kdo v programu najde chybu. V sou�asn� dob� je \TeX{} pravd�podobn�
program s nejm�n� chybami na sv�t� (srovn�v�me-li programy srovnateln�
slo�itosti).

V�e, co tady dosud ��k�m, jsou argumenty, pro� pou��t \TeX{}. Dalo by se
jich naj�t mnohem v�ce. Jako posledn� argument uvedu skute�nost, �e 
s~\TeX{}em mohou pracovat lid� na r�zn�ch �rovn�ch pozn�n� tohoto programu a
vytvo�it tak jakousi ide�ln� d�lbu pr�ce.

\TeX{} relativn� snadno za�nou pou��vat u�ivatel�, kte�� se nau�� p�r
\LaTeX{}ovsk�ch p��kaz�, maj� vedle kl�vesnice tabulky n�kter�ch p��kaz�
(nap�. �e {\tt \char92alpha} zp�sob� $\alpha$) a pro jejich pot�eby 
(v~p��pad� p�sa�ky pot�eby nad��zen�ch) jsou tyto znalosti posta�uj�c�.

Pak jsou u�ivatel�, kte�� um�j� efektivn� pou��vat vesm�s cel� makro
\LaTeX{}u a sleduj� nejnov�j�� v�voj tohoto makra. Bohatost grafick�ch
efekt�, kter� pou�ij� ve sv�ch dokumentech je v�ce m�n� z�visl� na
existenci u� vytvo�en�ch maker a p��padn� dal��ho softwaru, kter� dan�
efekt umo�n� realizovat. Tyto mo�nosti jsou velmi rozs�hl�. Pro ilustraci
na univerzitn�ch s�t�ch se potuluj� (samoz�ejm� zadarmo) stovky a� tis�ce
\TeX{}ovsk�ch maker a dal��ho podp�rn�ho softwaru, kter� �e�� nep�ebern�
mno�stv� grafick�ch po�adavk� na sazbu. Probrat se jenom informacemi
o~t�chto podp�rn�ch \TeX{}ovsk�ch prost�edc�ch je mnohdy nadlidsk� �sil�.
Ve�ejn� \TeX{}ovsk� archivy obsahuj� ��dov� gigabajty nejr�zn�j��ho
podp�rn�ho software k~\TeX{}u.

Na dal��m stupni jsou u�ivatel�, kte�� si um� ps�t sami makra a jednoduch�
software podporuj�c� rozhran� mezi \TeX{}ovskou sazbou a grafick�m
prost�ed�m dne�n�ch dn�. Odtud u� nen� daleko k~program�tor�m {\tt dvi}
ovlada�� pro v�echna mo�n� i nemo�n� v�stupn� za��zen� a implement�tor�m
\TeX{}u pro r�zn� nov� opera�n� syst�my. To u� ale nejsou u�ivatel� \TeX{}u,
ale st�vaj� se jeho slu�ebn�ky. Sami ze sv�ho pera (p�esn�ji ze sv�
kl�vesnice) d�vaj� k~dispozici do univerzitn�ch s�t� makra a software,
podporuj�c� r�zn� grafick� efekty v~r�mci sazby v~\TeX{}u. Tato d�lba pr�ce
je v�ce m�n� ide�ln�. Pokud jsou tito program�to�i dob�e vychov�ni i
v~oblasti p�sma a typografick� kultury, pak je �ance, �e u�ivatel� jejich
maker budou m�t sazbu po v�ech str�nk�ch kvalitn�. Takovou d�lbu pr�ce
p�edpokl�dal samoz�ejm� samotn� Knuth v~dob�, kdy d�val program 
k~dispozici.

Citeln� chyb� jist� skupina u�ivatel� \TeX{}u, kterou bychom mohli nazvat
\uv{profesion�ln� saze�i v~\TeX{}u}. Tito lid� by m�li p�evz�t text od
p�sa�ky, kter� um� napsat {\tt \char92alpha}, a zpracovat tento text do
v�sledn� podoby. M�li by d�kladn� zn�t \TeX{} a typografick� pravidla, um�t
za�adit libovoln� grafick� efekt do sazby. P�itom by asi �zce
spolupracovali s~tv�rci nejnov�j��ho podp�rn�ho software k~\TeX{}u. Kdyby
takov� lid� pracovali v~jednotliv�ch nakladatelstv�ch, pak by se \TeX{} mohl
snadno st�t standardem pro vyj�d�en� po�adavk� sazby a tyto texty by
se mohly archivovat a znovu pou��t v~dal��ch vyd�n�ch knihy. V~dal��m textu
se pokus�m rozvinout �vahu, pro� tito lid� skute�n� chyb�.

Pus�me se nyn� do rozboru z�sadn� nev�hody \TeX{}u.
Odva�uji se tvrdit, �e tato nev�hoda spo��v� ve vlastnostech samotn�ho
autora \TeX{}u. M� p�edstava toti� je, �e je to �lov�k nadpr�m�rn�
inteligentn� (nev� n�kdo, zda je �lenem hnut� Mensa?). Lid� tohoto druhu
maj� v�t�inou jednu nev�hodu. Pohybuj� se v~prost�ed� lid� aspo� trochu
srovnateln� inteligence a vzd�l�n� (nap��klad v~akademick�m prost�ed�),
komunikuj� s~nimi a jsou do jist� m�ry izolov�n� od lid� pr�m�rn�
uva�uj�c�ch. V�sledky intelektu�ln� �innosti nadpr�m�rn� inteligentn�ch lid�
mohou pak zpracovat a d�kladn� vyu��t znova jen lid�, kte�� se aspo�
nepatrn� p�ibli�uj� schopnostem t�chto g�ni�. Tyto v�sledky jsou pro
pr�m�rn� uva�uj�c� jedince vesm�s nedosa�iteln�. Mysl�m, �e to plat� obecn�
pro libovolnou v�dn� discipl�nu, nejen v~p��pad� Knutha a jeho \TeX{}u.
Sta�� p�ipomenout t�eba kvantovou teorii ve fyzice.

Program \TeX{} je v�sledek intelektu�ln� �innosti jednoho z~g�ni� tohoto
stolet�. Podle toho, co jsem popsal v~p�edchoz�m odstavci, plyne, �e nutit
\TeX{} pr�m�rn� uva�uj�c�mu u�ivateli je p�inejmen��m surovost. V~dob�, kdy
Knuth pracoval na sv�m projektu, se nep�edpokl�dalo, �e by se po��ta�
dostal do ruky �lov�ku bez schopnosti algoritmick�ho uva�ov�n� a jist�ho
nezbytn�ho vzd�l�n�. Dnes ov�em v~souvislosti s~prudce klesaj�c�mi cenami
po��ta�ov�ch v�robk� a snaze komer�n�ho sv�ta prodat tyto v�robky komukoli
(t�eba cvi�en� opici), se samoz�ejm� kl�vesnice po��ta�e dost�v� do rukou
i lidem bez nejmen��ho �ajnu o~tom, co to je algoritmus. V~takov�m
prost�ed� se \TeX{} {\it nem��e\/} u�ivit a ve�ker� jeho propagace pro tyto
vrstvy u�ivatel� je marn�.

Pr�v� na tyto vrstvy u�ivatel� se zam��il komer�n� sv�t. Podle toho
vypadaj� manu�ly k~aplikac�m, kter� v�t�inou ne�eknou skoro nic a
algoritmicky uva�uj�c� u�ivatel p�i jejich �etb� sk��pe zubama.
Zde se skute�n� u�iv� DTP syst�my, kter� u�ivateli nab�zej� kone�nou sadu
jist�ch n�stroj� v~podob� grafick�ch prvk� na obrazovce a ve�ker� operace,
t�kaj�c� se �pravy sazby do po�adovan�ho form�tu se prov�d�j� pohybem
my��ho kurzoru po pracovn� plo�e obrazovky.

Mluvil jsem s~jedn�m nakladatelem o~argumentech pro a proti \TeX{}u.
��kal, �e se mu vyplat� zaplatit cvi�enou opici, kter� zalamuje
str�nky pomoc� n�jak�ho my�oidn�ho DTP syst�mu, ne� platit �lov�ka 
s~takov�m vzd�l�n�m, �e dok��e ��eln� vyu��t \TeX{} a v�dy v~ka�d�m okam�iku
v�voje v�po�etn� techniky dok��e prom�tnout do v�sledn� sazby sou�asn�
mo�nosti grafiky (nap��klad p�i za�azov�n� obr�zk� a grafick�ch efekt� do
textu). Takov�ch specialist�, kte�� d�kladn� zvl�daj� \TeX{} (tj. maj� 
k~tomu �ekl bych bu�ky a cht�j� to d�lat), se potuluje po sv�t� velmi m�lo.
Zat�mco cvi�enou opici na DTP kdokoli kdykoli vy�kol�. Tento redaktor m� 
v~z�sad� pravdu, ale smutn� a paradoxn� (aspo� v~na�� republice) je
skute�nost, �e �lov�k s~uveden�mi schopnostmi v�t�inou realizuje sv� nad�n�
v~univerzitn�m prost�ed�, kde m� n�kolikan�sobn� men�� p��jem, ne� ona
vy�kolen� cvi�en� opice. Nad t�m by se ov�em m�li zamyslet politikov�, 
v~jejich� ruk�ch je osud st�tn�ho rozpo�tu. Jinak n�m tyto hlavy budou st�le
ut�kat do zahrani��, nebo budou investovat svou tv�r�� invenci do
programov�n� bankovn�ch datab�z�. \looseness=-1

Mnoz� z~�ten��� si jist� p�e�etli Zaj��k�v �vodn�k v~Bajtu z~ledna 1994
s~n�zvem \uv{Od \TeX{}u ke �kvarku}. Mohli jej pova�ovat za po��tek konce
\TeX{}u, proto�e tento �vodn�k vyzn�l tak, �e \TeX{} je v~dne�n� dob� n�co
�pln� neu�ite�n�ho. To samoz�ejm� nen� pravda. P�esto ale s~autorem �vodn�ku
v~z�kladn�ch my�lenk�ch souhlas�m. Cel� pravda je toti� �e�ena v~t�to v�t�:
\uv{Nad�en� z~kouzel \TeX{}u vyprch�valo s~rostouc� jistotou, �e tady pro
n�j neexistuj� saze�i, nato� program�to�i nezbytn�ch (a hodn� rozs�hl�ch)
maker dost specifikovan�ho jazyka.} V~tomuto �l�nku nesouhlas�m 
s~autorem pouze v~jednom detailu, �e \uv{...schopnosti \TeX{}u p�ev�st 
bohat� zdobenou publikaci do
barevn�ch v�ta�k� jsou minim�ln�...}. To nasv�d�uje trochu nepochopen�
princip� \TeX{}u. Samoz�ejm�, �e \TeX{} jako program nez�visl� na pokroku
ve v�po�etn� technice, nebude m�t v~sob� implementov�ny algoritmy pro
barevn� v�ta�kov�n�, kter� jsou nepochybn� z�visl� na sou�asn�m rozvoji
grafiky. Existuje ov�em plno elegantn�ch zp�sob�, jak v~\TeX{}u pracovat
s~barvou, ov�em pochopiteln� realizace barevn�ch separac� se p�enech�v�
ovlada��m v�stupn�ch za��zen� (tj. v~sou�asn� dob� nej�ast�ji
Post\-Scripto\-v�\-mu RIPu).

Z~p�edchoz�ch �vah snad vyplynulo, pro� �ivn� p�da pro \TeX{} je a z�stane
pouze v~univerzitn�m prost�ed�. Napom�haj� tomu nav�c tyto skute�nosti:

\begitems
* Pro sazbu slo�it�ch matematick�ch vztah� ve v�deck�ch publikac�ch asi
  dlouho nebude nic lep��ho.
* \TeX{}ovsk� soubory jsou zpracovateln� \TeX{}em s~naprosto stejn�m
  v�sledkem na nejrozli�n�j��ch opera�n�ch syst�mech a v~akademick�ch
  instituc�ch se st�le ve v�t��m rozsahu pou��v� v�m�na v�deck�ch poznatk�
  prost�ednictv�m po��ta�ov� s�t�. \TeX{}ovsk� form�t se tak st�v� jist�m
  \uv{komunika�n�m protokolem} v~r�mci sv�tov� s�t� po��ta��, pokud chceme
  p�en�st nejen text, ale i informaci o~sazb� tohoto textu.
* V�deck� publikace nemus� b�t pln� pro pohled �ten��e efektn�ch grafick�ch
  trik�, kterou by b��n� u�ivatel, kter� nevid� do v�ech mo�nost� \TeX{}u,
  t��ko zvl�dal. Takov� z�le�itosti jsou nutn� v~reklamn�ch pouta��ch a
  v~bulv�rn�ch pl�tc�ch. Proto je nab�zej� (a zd�raz�uj�) ve�ker� komer�n�
  DTP syst�my. Je to ov�em na �kodu typografick� kultury, ale takov� je
  �ivot.
\enditems

Pokud \TeX{} pou��vaj� i mimo akademick� pracovi�t�, pak je to proto, �e
v�jime�n� pochopili alespo� ��ste�n� smysl a hloubku My�lenek \TeX{}u,
kterou u�ivatel� my�oidn�ch program� nemaj� �anci pochopit z~analogick�ch
d�vod�, jako b��n� �idi� autobusu nech�pe kvantovou teorii.

V~z�v�ru m�ch �vah bych se cht�l v�novat symbolu \uv{Gates versus Mattes},
kter� jsem pou�il v~nadpisu sv�ho �l�nku. Nazna�uje to vztah mezi komer�n�m
sv�tem a sv�tem po��ta�ov�ch nad�enc�, kte�� v�d�, co d�laj�. Jejich
v�robky �asto v�razn� p�ed�� komer�n� produkty vytvo�en� pro podobn� ��el.
\TeX{} samotn� je toho jasn�m p��kladem. Mezi dv�ma zm�n�n�mi mu�i
samoz�ejm� v�bec nen� ��dn� spor (oba mu�i si d�laj� to, co pova�uj� za
vhodn�), ale pro n�s u�ivatele m��e tento symbol \uv{Gates versus Mattes}
nab�t docela konkr�tn�ch podob.

Mnoz� �ten��i ur�it� �etli �l�nek pana Kroba o~tom, �e Mattesovsk�
instalace \TeX{}u odm�t� akceptovat DPMI, tj. standard spr�vy pam�ti
navr�en� firmou pana Gatese. M�sto toho Mattesovy programy podporuj� jin�
standardy, nap��klad VCPI. Ve�ker� tlak na pana Mattese je zbyte�n�,
proto�e tento p�n prohl�sil, �e nikdy v~�ivot� nechce m�t nic spole�n�ho
s~takov�m v�robkem, jako je Windows pana Gatese. Pan Mattes m� pravdu a
j� mu dr��m ze v�ech sil palce. Je ale pravda, �e na rozd�l od pana Gatese
nepat�� pan Mattes mezi nejbohat�� mu�e sv�ta a neprodal miliony instalac�
sv�ch produkt� (za obrovsk� pen�ze). Obchodn� politika pana Gatese je
samoz�ejm� zam��ena na u�ivatele typu cvi�en� opice. Na druh� stran� pan
Mattes d�l� implementace \TeX{}u, tak�e jeho v�robek je vlastn� ur�en
lidem, kte�� nemaj� se cvi�en�mi opicemi p��li� mnoho spole�n�ho.
Teoreticky by tedy nem�lo doch�zet k~t�ec�m ploch�m, ale bohu�el doch�z�.
Lid�, kte�� cht�j� pou��vat \TeX{}, toti� st�le �ast�ji potk�vaj� lidi,
kte�� pou��vaj� MS-Windows. Nejhor�� pak je, kdy� se takov� v�c
sejde v~jednom po��ta�i -- Gatesovsk� Windows a Mattes�v \TeX. Nezb�v�, ne�
bootovat jednou kv�li panu Mattesovi a jednou kv�li panu Gatesovi. Nebo
pou��vat komplikovan� a v�t�inou v�konnost sni�uj�c� n�hradn� �e�en�.

M��ete nam�tnout, �e argument prodan�ch milion� kousk� Windows je natolik
p�dn�, �e by se pan Mattes m�l u� kone�n� vzpamatovat. Domn�v�m se ov�em,
�e d�vody pana Mattese, vedouc� k~jeho tvrdohlavosti, stoj� u~sam�ch ko�en�
problematiky vztahu dobr�ch a kvalitn�ch program� ���en�ch zadarmo a
komer�n�ho sv�ta, kter� v~p��pad� pana Gatese vede do slep� uli�ky. Je
pot�eba si uv�domit, �e pan Gates nastoupil do hodn� rychle jedouc�ho
vlaku, v~jeho� z�kladech stoj� dnes u� naprosto p�ekonan� opera�n� syst�m
DOS. To, �e DOS stoj� na technicky naprosto zastaral�ch principech, ur�it�
pan Gates moc dob�e v�, nem��e ov�em z~tohoto vlaku s~n�zvem DOS vystoupit,
proto�e mezit�m tam p�istoupily miliony u�ivatel� po cel�m sv�t�, kte�� by
jeho vystoupen� t��ko nesli a vedlo by to k~jeho p�du. Tak dojde k~p�du a�
tehdy, kdy vlak pojede natolik rychle, �e se sta�i�k� DOS v~jeho z�kladech
zava�� a p�ivod� p�d cel�ho vlaku. Mattes v~tomto vlaku nechce b�t ani
pasa��rem a nechce sv�mi produkty do tohoto vlaku vtahovat dal�� u�ivatele.
Po technick� str�nce v�ci v� moc dob�e, pro�.

J� spravuji heterogenn� DOS--UNIXovou s�� a m�m sv� vlastn� zku�enosti.
P��slu�n� UNIX mi b��� perfektn�, DOS samotn�, pokud nad n�m b��� nen�ro�n�
aplikace odpov�daj�c� jeho schopnostem, je taky bez probl�m�. Dokonce se ty
dva syst�my bezprobl�mov� mezi sebou pomoc� jist�ho software domluv�.
Pokud ov�em n�jak� u�ivatel chce nastartovat Windows nad DOSem, za��naj� mi
padat vlasy z~hlavy. Windows se toti� za�nou chovat stochasticky.
Dr��m proto palce v�em nad�enc�m, kte�� pracuj� na v�voji opera�n�ho
syst�mu LINUX, kter� je k~dispozici zdarma na univerzitn� s�ti. Podle
propozic by m�l LINUX v~r�mci grafick�ho X-windows prost�ed� (daleko
poveden�j�� standard Woken, ale pro UNIX-like syst�my) um�t spustit
aplikaci projektovanou pro MS-Windows. Pokud by se poda�ilo odstranit
v�echny mouchy, kter� s~t�m souvis�, mo�n� by to p�ivodilo rychlej�� p�d
vlaku, kter� pilotuje pan Gates. Nakonec by pan Gates za to mohl b�t
vd��n�, proto�e by nepadal z~tak velk� rychlosti. A~krom� pana Gatese
by z~toho mohli t��it samoz�ejm� v�ichni u�ivatel� a kooperuj�c� firmy,
kte�� v~tom vlaku v~sou�asn� dob� jedou. Nenabili by si toti� tolik
cifern�k.

Program \TeX{} z�stane t�m ��m je i za sto let. Je v~n�m toti� My�lenka
kter� p�etrv� v�echny krachy a jin� geologick� pohyby r�zn�ch K�em�kov�ch
�dol�. A~v~tom spo��v� podstata rozd�lu mezi programy ���en�mi zadarmo a
komer�n�m sv�tem. Kvalitn� lidsk� my�lenka se toti� ned� zaplatit pen�zi a
snaha po jej� materializaci formou p�esn�ho finan�n�ho ocen�n� je marn�.

\end

