

%\input czech.sty

\hsize11cm
\vsize16cm
\emergencystretch=1em

\font\mflogo=logo10  % font pro METAFONT logo
\font\obrovsky=csbx10 scaled 6000

\chyph
\hyphenation{exis-tu-je}

\def\CS{$\cal C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\def\LaTeX{L\kern-.36em\raise.5ex\hbox{\sevenrm A}\kern-.12em\TeX}
\def\AMS{$\cal A\kern-.166em\lower.5ex\hbox{$\cal M$}\kern-.075em S$}
\def\mf{{\mflogo META}\-{\mflogo FONT}}

\def\allowhyphens{\nobreak\hskip0pt\relax}
\def \uv#1{\char254 \allowhyphens#1\allowhyphens\char255 }

\catcode`\"13
\def"{\hbox\bgroup\let"=\egroup\setverb\tt}
\def\setverb{\def\do##1{\catcode`##1=12}\dospecials\obeyspaces}
\def\begtt{\par\medskip\bgroup\def\par{\endgraf\penalty1000}\setverb
   \catcode`\"12\obeylines\startverb}
{\catcode`|=0 \catcode`\\=12 |gdef|startverb#1\endtt{|tt #1|egroup|medskip}}
{\obeyspaces\gdef {\ }}


\def\title#1\par{\noindent{\bf#1}\bigskip}

\title P��eme velik� n�pisy v~\TeX u
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Tento �l�nek je ur�en pro u�ivatele s~\uv{pr�m�rn�mi} znalostmi o~\TeX u~a
se ��dn�mi znalostmi o~\mf u. Ti zku�en�j�� si ur�it� u� d�vno poradili
s~probl�mem zv�t�ov�n� p�sma do libovoln� velikosti, p�i�em� pravd�podobn�
museli p�ekonat n�kolik po��te�n�ch ne�sp�ch� p�i prvn�m kontaktu
s~programem \mf. Cht�l bych uk�zat, �e nyn� m��e i nezasv�cen� u�ivatel tento
program snadno pou��t, ani� by narazil na podobn� probl�my. Nov� instalace
\CS\TeX u~umo��uje snadn� a bezprobl�mov� zach�zen� s~\mf em a p�itom
nen� pot�eba ani p��li� proniknout do podrobnost� programu.

Netrv� p��li� dlouho, kdy nov� u�ivatel \TeX u~za�ne po�adovat v�t��
p�smo, ne� je v~instalac�ch obvykle k~sehn�n�. V�t�inou takov�
u�ivatel pracuje v~\LaTeX u~a pou�ije p��kaz "\Huge". V�sledek se mu zd�
p��li� mal� a proto zkus� p��kaz "\HUGE". V~tuto chv�li ov�em u� nedostane
��dn� v�sledek, ale pouze chybov� hl��en�, �e p��kaz nen� definov�n.
Za��te�n�k by mohl nab�t dojmu, �e zde je mez \TeX u~a v�t�� p�smena prost�
nelze z�skat. To samoz�ejm� nen� pravda.

\TeX\ samotn� pracuje pouze s~ne�plnou informac� o~fontu -- bere na v�dom�
jen rozm�ry jednotliv�ch znak�, p��padn� vzd�lenosti mezi dvojicemi znak�,
nebo po�adavek k~sazb� ligatury. Tyto informace jsou ulo�eny v~souboru 
s~p��ponou {\tt .tfm}. Jednotliv� tvary znak� v~bitmapov� form� na��taj� a�
pou�it� DVI-ovlada�e (nap�. prohl��e� nebo ovlada� tisk�rny). Tato druh�
��st �daj� o~fontu b�v� ulo�ena v~souborech s~p��ponou {\tt .pk}, p��padn�
cel� skupiny font� jsou shrom��d�ny do knihovn�ho souboru s~p��ponou {\tt
.fli}. Zat�mco soubor {\tt .tfm} je v~instalaci pou�it jen jednou,
bitmapov� reprezentace tohoto fontu se v�t�inou vyskytuj� v~instalac�ch
v�cekr�t r�zn� zv�t�en� (v�t�inou ka�d� dal�� zv�t�en� je 1.2~n�sobek
p�edchoz�ho).

Z~uveden�ho vypl�v�, �e pro \TeX\ nen� probl�m pron�sobit na�ten� �daje 
o~fontech libovoln�m koeficientem. Tato mo�nost samoz�ejm� existuje a za
chv�li si uk��eme, jak se to d�l�. Na druh� stran�, zvol�te-li pro zv�t�en�
fontu nestandardn� koeficient, vznikne v~{\tt .dvi} souboru odkaz na
zv�t�en� font, pro kter� v~instalaci neexistuje bitmapov� podoba. Ovlada�e
proto budou m�t probl�my. Tyto probl�my odpadaj�, m�me-li instalovan� \mf,
program, kter� na��t� textov� soubory, v~nich� jsou pops�ny jist�m jazykem
jednotliv� tahy, z~nich� se skl�daj� tvary v�ech znak� ve fontu (tzv.
zdrojov� texty font�) a vytv��� bitov� mapy font�. Vstupn�mi �daji pro \mf\
jsou samoz�ejm� tak� �daje o~pou�it�m v�stupn�m za��zen� (rozli�ovac�
schopnost) a pou�it� zv�t�en� fontu (libovoln� koeficient).

Po tomto \uv{�vodu} (odborn�ci prominou) m��eme p�istoupit k~vlastn�mu
experimentov�n�. Pop��i mo�nosti, jak lze probl�m �e�it za pomoc� nov�
instalace \CS\TeX u. Co k~tomu pot�ebujeme? M�t instalovan� \TeX\ z~nov�
instalace. Nen�-li zat�m instalovan� \mf, lze jej doinstalovat 
z~instala�n�ch disket \CS\TeX-1 a \CS\TeX-4. P�itom pot�ebujeme aspo� 3~MB
voln�ho m�sta na disku.

D�le si p�iprav�me konfigura�n� soubor "texcfg.bat" t�eba s~t�mto obsahem

\begtt
echo ***** Automaticke generovani fontu. *****
set DVIDRV=%DVIDRV% /fb /fm:hplaser
set SCROPT=@scr300.cnf
set MFJOBOPT=/1
\endtt

Zde ve druh�m ��dku nap��eme "hplaser", pokud chceme kone�n� produkt na�eho
sna�en� vytisknout na laserov� tisk�rn�, v~jin�m p��pad� pou�ijeme slovo
"lqlores", "lqhires", resp. "epsonfx" pro jehli�kovou tisk�rnu s~rozli�en�m
180, 360, resp. 240~dpi. T�m jsme \mf u~sd�lili typ na�eho v�stupn�ho
za��zen�. Na t�et�m ��dku po�adujeme, aby prohl��e� pracoval s~takov�m
rozli�en�m font�, kter� odpov�d� na�emu kone�n�mu v�stupn�mu za��zen� (zde
laserov� tisk�rna s~300~dpi).

V~posledn�m ��dku oznamujeme typ pou�it�ho \mf u. {\tt /1} znamen�, �e
se pou�ije "mf186.exe" a {\tt /3} zp�sob� vyvol�n� programu "mf386.exe".
T�et� alternativou, programem "sbmf.exe", se nyn� nebudeme zab�vat, proto�e
situace je pon�kud komplikovan�j��.

Pokud m�me spr�vn� p�ipraven� konfigura�n� soubor {\tt texcfg.bat} a {\it
je p��tomn� v~aktu�ln�m adres��i\/}, m��eme spustit syst�m \TeX\ nap��klad
p��kazem

\begtt
  latex napis
\endtt

P�i startu syst�mu se na obrazovce mimo jin� objev� echo z~na�eho
konfigura�n�ho souboru, co� potvrzuje, �e konfigurace prob�hla.

Napi�me nyn� v~\LaTeX u~tento zdrojov� text:

\begtt
\documentstyle{article}
\pagestyle{empty}
\begin{document}
\begin{center}
\bf V~t�to m�stnosti \\ nekou��me \\
a \\ nepou��v�me \\ kraden� software.
\end{center}
\end{document}
\endtt

Po \uv{p�elo�en�} \LaTeX em se na v�sledn� d�lo m��eme pod�vat pomoc�
"View". Zat�m m��eme v~klidu \uv{odladit} vzhled cel� zpr�vy v~mal�m.
Po�adavek na zv�t�en� je�t� nen� uveden, tak�e zat�m nem�me ��dn� probl�my.

Pokud jsme se vzhledem zpr�vy zcela spokojeni, rozhodneme se, kolikr�t ji
pot�ebujeme zv�t�it. P�i t�chto �vah�ch jsme omezeni velikost� pap�ru,
kter� je schopna p�ijmout na�e tisk�rna. Zpr�va samoz�ejm� m��e b�t na
pap��e A4 oto�ena nap�. o~90 stup��.

Nap��klad jsme se rozhodli pro �estin�sobn� zv�t�en�. P�ip��eme tedy
p�ed p��kaz "\documentstyle" po�adavek na zv�t�en�

\begtt
\mag=6000
\endtt

��slo 1000 znamen� zv�t�en� jedna ku jedn� a v~r�mci tohoto koeficientu
m��eme uv�st libovoln� cel� ��slo pro zv�t�en� �i zmen�en�. Upozor�ujeme,
�e "\mag" nen� tot��, co "\magnification". Druh� p��kaz v~\LaTeX 
u~nefunguje a v~ostatn�ch form�tech zv�t�uje v�echny rozm�ry a� na rozm�r
tiskov�ho zrcadla. To by mohlo v�st ke zcela jin�mu ��dkov�mu zlomu, a to 
v~na�em p��pad� nechceme. Prvn� p��kaz (zm�na hodnoty vnit�n�ho registru)
p�itom zv�t�� zcela v�echny rozm�ry, v�etn� rozm�r� tiskov�ho zrcadla.

P�eklad prob�hne bez probl�m� (�ekli jsme si, �e \TeX\ ne�e�� probl�my 
s~bitmapami). Pokud nyn� vyvol�me prohl��e�, objev� se zpr�va:

\begtt
Warning 1209: do you want to call MFjob to generate
              1 missing font now ?
Type Y, N or ?:
\endtt

Na tuto ot�zku odpov�me Y (ano, chceme vygenerovat bitmapu nenalezen�ho
fontu) a pak u� jen asi 3 minuty (podle rychlosti po��ta�e) z�r�me na
obrazovku, kde se vypisuj� zpr�vy o~vygenerovan�ch p�smenech a nakonec,
ani� bychom cokoli zm��kli, znovu nasko�� prohl��e�.

Ov�em ejhle! Prohl��e� nezobraz� v�bec nic -- jen zcela pr�zdnou str�nku.
To n�s nesm� odradit; rad�ji hledejme p���inu tohoto \uv{drobn�ho}
nedostatku. Zam��me se na referen�n� bod str�nky, kter� je 1~in (2.54~cm)
od horn�ho a lev�ho okraje pap�ru. Pron�sobme vzd�lenost nezv�t�en�ho textu
od tohoto bodu �estkr�t a uv�domme si, �e na m�st� z�st�v� pouze referen�n�
bod a v�e ostatn� se zv�t�uje a proto i posunuje. V~na�em p��pad� je po
zv�t�en� text zcela mimo pap�r A4.

P�idejme do dokumentu {\it za\/} p��kaz "\documentstyle" po�adavek na men��
���ku tiskov�ho zrcadla. Vyjad�ujeme se v~nezv�t�en�ch jednotk�ch. Uveden�
hodnoty jsou v�sledkem experimentu.

\begtt
\textwidth=6cm \oddsidemargin=-1cm \topmargin=-1cm
\endtt

Po nov�m p�ekladu a spu�t�n� prohl��e�e se u� ��dn� font negeneruje a nav�c
vid�me ��st na�eho textu. Cel� se na str�nku A4 na ���ku nevejde a proto
jej budeme rotovat o~90 stup��. P�ejdeme tedy do nab�dky "Print"
a tam zvol�me polo�ku "Edit-Options". V~editoru nap��eme pouze hodnotu
parametru "tr", kter� ur�uje rotaci.

\begtt
/tr1
\endtt

Kdy� nyn� spust�me polo�ku "PreView xxxDPI", kde "xxx" odpov�d� rozli�en�
tisk�rny, pak kone�n� uvid�me na str�nce A4 text cel� a oto�en�. Pokud se
n�m to tak l�b�, pak volba polo�ky pro tisk n�m p�inese k��en� v�sledek.

Bohu�el, uk�zku tohoto v�sledku nem��eme do bulletinu za�adit, proto�e se
sem prost� nevejde. Aby �ten�� z�skal aspo� p�edstavu o~kvalit� p�sma,
uvedeme zde z~uk�zky jedno slovo.

\bigskip

\centerline{\obrovsky nekou��me}

\bigskip
Nov� vygenerovan� font se automaticky za�adil do struktury adres��� 
v~instalaci. Takov� v�ci je mo�no d�lat doma na soukrom� instalaci \TeX u.
Generovat si svoje velikosti font� na ve�ejn�ch instalac�ch nem��e ka�d�
u�ivatel. Tyto fonty maj� toti� jednor�zov� pou�it� a je nesmysln�, aby
z�st�valy v~instalaci natrvalo. Kdyby si ka�d� u�ivatel vygeneroval font a
nechal ho ulo�en� ve ve�ejn� instalaci, diskov� kapacita jakkoli velk�ho
disku by za chv�li nesta�ila. Proto b�vaj� ve�ejn� instalace zabezpe�en�
proti z�pisu (read only), nicm�n� i zde lze pou��t zm�n�nou metodu
generov�n� font�. Sta��, kdy� je tato instalace vytvo�ena z~nov�
distribuovan�ch disket \CS\TeX\ a obsahuje \mf\ a zdrojov� texty font�.
V~konfigura�n�m souboru "texcfg.bat" je nutno zm�nit "SCROPT" n�sledovn�

\begtt
set SCROPT=@scr300.cnf /pf:@f.pk
\endtt

Tato volba zp�sob�, �e pokud generujeme font p�i vol�n� prohl��e�e "View",
pak se v�sledek (soubor s~p��ponou {\tt .pk}) ulo�� do u�ivatelsk�ho
adres��e, tak�e programy nemaj� snahu nic ukl�dat do read-only ��st�
instalace. P�itom v�echna ostatn� nastaven� ovlada��, tj. "PreView" i
tisky, dok��� tento {\tt .pk} soubor v~u�ivatelsk�m adres��i naj�t a
pou��t. U�ivatel po skon�en� pr�ce s�m rozhodne, jak nalo�� se souborem
{\tt .pk} ve sv�m adres��i. Nap��klad jej m��e archivovat a n�kdy
pozd�ji pou��t.

Pozor. Tento zp�sob ukl�d�n� font� m� jednu z�sadn� nev�hodu. Nejsou zde
rozli�ov�ny velikosti. Znamen� to, �e pokud vyhled�vac� proces nenajde font
v~instalaci (kde jsou rozli�ov�ny velikosti), pak mu sta��, �e 
v~u�ivatelsk�m adres��i najde font s~p��slu�n�m n�zvem a na velikost nehled�.
To m��e v�st ke kuri�zn�m v�sledk�m, pokud je nap�. v~z�v�ru pou�ito
za��zen� s~jinou rozli�ovac� schopnost�.

D�le samoz�ejm� nelze v~aktu�ln�m adres��i uchov�vat dv� bitmapy t�ho�
fontu a v~r�zn� velikosti. V~takov�m p��pad� je nejvhodn�j�� z~pozice
u�ivatele vytvo�it si vlastn� u�ivatelsk� konfigura�n� soubor "scr300.cnf"
a "hplj.cnf", kter�, pokud jsou p��tomn� a aktu�ln�m adres��i, maj�
p�ednost p�ed syst�mov�mi. V~t�chto souborech pak u�ivatel p�ep��e volbu
{\tt /pf} tak, aby se vytvo�ila p�i generov�n� font� struktura adres��� se
soubory {\tt .pk} tam, kam m� p��stup k~z�pisu.

Na tomto m�st� bych cht�l uv�st doporu�en� pro \TeX-admi\-nistr�\-tory.
Je vhodn� p�epsat syst�mov� konfigura�n� soubory {\tt *.cnf} tak, aby
prv� alternativa parametru {\tt /pf} obsahovala adres��e p��stupn� v�em
u�ivatel�m k~z�pisu. Tam se budou hromadit nestandardn� fonty, kter�
pou��vaj� u�ivatel�. \TeX-administr�tor m��e jednou za �as st�hnout tyto
fonty do spole�n�ch knihoven, p��padn� n�kter�, u~nich� je patrn�
jednor�zov� pou�it�, m��e vymazat.

Je t�eba si uv�domit, �e tato \uv{snadnost} pou�it� \mf u~spo��v� v~tom, �e
Mattesovy ovlada�e lze nakonfigurovat tak, aby p�i nenalezen� bitmap� fontu
dok�zaly samy vyvolat \mf\ s~pot�ebn�mi parametry prost�ednictv�m programu
MFJOB, jeho� autorem je tak� Eberhard Mattes. Jako u�ivatel� v�bec nemus�me
v�d�t, jak se \mf\ vlastn� spou�t�. Nemus�me ani pou��t nab�dku s~n�zvem
"METAFONT", kter� je tak� zahrnuta do syst�mu. Tato nab�dka tam je za�azena
pro tv�r�� �innost s~\mf em, p�edev��m pro tvorbu obr�zk�, nebo pro n�vrh
nov�ch a kr�sn�j��ch p�sem. M��ete tak� deformovat tvary b��n� pou��van�ch
font� libovoln�m zp�sobem. To v�e ov�em vy�aduje aspo� trochu um�t jazyk
\mf u. O~mo�nostech v~t�to nab�dce si pov�me n�kdy p���t�.

Nyn� si je�t� uvedeme, jak lze m�chat pou�it� font� nezv�t�en�ch s~na�imi
zv�t�en�mi. Nap��klad tento �l�nek je cel� napsan� v~z�kladn� velikosti,
tj. hodnota "\mag" je rovna 1000. P�itom je zde pou�ita uk�zka slova
\uv{nekou��me} v~pon�kud jin� velikosti. Nelze proto m�nit parametr "\mag".
Proto je v~�l�nku na za��tku dokumentu naps�no:

\begtt
\font\obrovsky=csbx10 scaled 6000
\endtt

\noindent
a ��dek s~uk�zkou m� tvar

\begtt
\centerline{\obrovsky nekou��me}
\endtt

\noindent
nebo v~\LaTeX u

\begtt
\begin{center}
{\obrovsky nekou��me}
\end{center}
\endtt

Toto �e�en� ov�em vy�aduje na u�ivateli, aby znal n�zvy pou�it�ch font�.
Zde "csbx10" je CS-font s~diakritikou odvozen� z~"cmbx10", co� je Computer
Modern font bold extended at 10pt, tedy polotu�n� �ez, pou�it� p�i p��kazu
"\bf". Pokud bychom ale m�sto slova "csbx10" napsali "cmbx10", dostaneme
na v�stupu pouze zkomoleninu \uv{nekoume} (p��slu�n� zv�t�enou), a
v~{\tt .log} souboru najdeme zpr�vu:

\begtt
Missing character: There is no � in font cmbx10!
Missing character: There is no � in font cmbx10!
\endtt

Nem�me-li CS-font, mus�me pou��t origin�ln� "cmbx10", ale pak je nutn�
p�epsat slovo "nekou��me" na sekvenci "nekou��me".

V~prv�m p��pad�, kdy� jsme zv�t�ovali cel� dokument parametrem "\mag", jsme
se nemuseli starat o~n�zvy pou�it�ch font�. P�itom byl skute�n� pou�it
font "csbx10" m�sto "cmbx10", proto�e jsme pou�ili novou instalaci
\CS\TeX u, kde je tato v�c zaji�t�na p�i generov�n� form�tu.

Nyn� u� tedy vid�me rozd�l mezi parametrem "\mag", kter� p�sob� glob�ln�, a
zv�t�en�m pouze jedin�ho fontu.

Kdybych zm�nil parametr "\mag" ve sv�m �l�nku glob�ln�, tak by p�i
z�v�re�n� redakci bulletinu do�lo p�i zpracov�n� k~chyb�

\begtt
! Incompatible magnification (6000);
\endtt

Tento parametr je toti� p�en��en na jedin� m�sto do {\tt .dvi} souboru p�i
tisku prvn� strany a pak je kontrolov�n p�i ukon�en� form�tov�n�. Ostatn�
�daje v~{\tt .dvi} z�st�vaj� nezm�n�ny. P��slu�n� m�sto, kam je hodnota
parametru "\mag" zanesena, je �teno a� ovlada�em, kter� pak pron�sob�
v�echny rozm�rov� �daje v~{\tt .dvi} po�adovan�m koeficientem.

Hodnota "\mag" nav�c p�i form�tov�n� ovlivn� p�epo�et rozm�r�, kter� maj�
prefix "true" a to tak, �e je pron�sob� p�evr�cenou hodnotou koeficientu.
T�m se li�� jej� pou�it� od jinak analogick�ho zp�sobu zv�t�en� dokumentu
a� na �rovni ovlada�e, tj. parametrem {\tt /m}. P��tomnost parametru {\tt /m}
zp�sob�, �e ovlada� zcela ignoruje hodnotu "\mag" v~{\tt .dvi}.
Rozm�ry s~prefixem "true" ve zdrojov�m textu jsou nyn� posti�eny tak�
deformac�, proto�e do {\tt .dvi} souboru se tento prefix nep�en���.

Z�v�rem je�t� pozn�mku k~omezen� \TeX u~a \mf u. Maxim�ln� hodnota
parametru "\mag" je 32768. T�m se n�m poda�� zv�t�it b��n� desetibodov�
p�smo na asi 12~cm. Chceme-li v�t�� p�smena, mus�me ud�lat z�sah do
zdrojov�ho textu fontu. Pak ale naraz�me na omezen� \mf u. Maxim�ln� rozm�r
bitmapy, kter� je tento program schopen vygenerovat je 4096~pixel� od
referen�n�ho po��tku v�emi sm�ry. Tj. maxim�ln� v��ka a ���ka je 8192
pixel� v~ide�ln�m p��pad�, kdy� m�me referen�n� bod uprost�ed. V~p��pad�
p�sma je obvykl� m�t referen�n� bod vlevo dole a proto je nutn� po��tat 
s~��slem 4096. Toto ��slo odpov�d� p�i rozli�en� 300~dpi velikosti 34~cm,
tedy p�smeno m��e b�t v�t��, ne� je rozm�r strany A4. Na druh� stran� p�i
rozli�en� osvitov�ch jednotek (1200~dpi) u� m�me maxim�ln� p�smeno velk�
jen 8~cm. Tak� nesm�me zapomenout na obecn� zn�m� omezen� \TeX u, �e
nejv�t�� rozm�r, kter� lze ulo�it do {\tt .dvi} je 16384~pt, tedy asi
5.75~m.

Je tedy vid�t, �e \TeX\ ani \mf\ nen� ur�en pro generov�n� p�smen na
transparenty do prvom�jov�ch pr�vod�. Nic na tom nezm�n� ani ta skute�nost,
�e tento �l�nek p��i pr�v� v~den, kdy se d��ve tyto pr�vody konaly.

\medskip
\line{1.5.1993 \hfil Petr Ol��k}

\bye
