% P��loha k �l�nku "Jak TeX k font�m ze St�e�ovic p�i�el", (stormcl.tex)
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Texty: Franti�ek �torm, www.lege.cz/typo/stormenu.htm

\chyph

\input ofs

\hsize=12.14cm
\vsize=17.3cm
\parindent=15pt

\widowpenalty=10000
\raggedbottom
\lineskiplimit=-5pt

\let\pagefont=\tenrm
\footline={\pagefont\ifodd\pageno\hfill\fi\the\pageno\hfil}

\nopagenumbers

\def\url#1{{\tt#1}}
\catcode`\"=13
\def"{\bgroup\def"{\crqq\egroup}\clqq}

\def\titul[#1] #2 ; {\medskip\bigskip\hbox to\hsize{\setfonts[#1-rm/17]#2\hfil
  \setfonts[Courier-rm/6]\currentfamily, 10/12 pt}\nobreak\medskip}

\font\bigbf=csbx12
\def\sec #1\par{\bigskip\bigskip\noindent{\bigbf #1\hfill
  \setfonts[Courier-rm/6]csr10, 10/12 pt}\bigskip}

\sec Uk�zky font� ze St�e�ovick� p�smolijny

\noindent Katalog St�e�ovick� p�smolijny
obsahuje uk�zky p�sma, kter� jsou prolo�eny zaj�mav�m textem. Tento
text je k~m�n� (v~m�rn� modifikovan� verzi) i~na webu. S~laskav�m
svolen�m pana �torma, autora text� i~font�, jsem se rozhodl p�ipojit
ke sv�mu �l�nku n�sleduj�c� uk�zku. Jsou v~n� pou�ity stejn�
texty, jak� jsou na \url{www.lege.cz/typo/stormenu.htm}. 
Zdaleka zde ale nejsou v�echna p�sma (to by bylo p��li� dlouh�).
M��ete na sebe nechat voln� p�sobit tvary a 
vnit�n� ��d jednotliv�ch p�sem �i my�lenky text�, kter�mi jsou p�sma
prezentov�na. Nebo oboj�\dots

\input sjannon  \setfonts[JannonText/10]
\titul [JannonAntikva] Jannon ; 

Rytec {\bf Jean Jannon} pat�� k~v�znamn�m mu��m francouzsk� typografie prvn�
poloviny {\vardigits17}.~stolet�. Narodil se 
r.~{\vardigits1580} z�ejm� ve �v�carsku. Rytcem
p�smov�ch raznic se vyu�il v~Pa���i. Od roku 
{\vardigits1610} byl zam�stn�n
v~tisk�rn� kalv�nsk� Akademie v~Sedanu, kde obdr�el titul "Imprimeur de
son Excellence et de l'Academie S�danoise". Na vlastn� abeced� za�al
pracovat 
r.~{\vardigits1615}, aby nemusel pro svou tisk�rnu objedn�vat typy
z~Pa���e, Holandska a N�mecka, co� bylo tehdy �dajn� obt��n�. Dal��m
d�vodem bylo pokro�il� opot�eben� nejen st�vaj�c�ch p�sem, ale i
p��slu�n�ch raznic. Jejich restaurov�n� by bylo ne�nosn� pracn�,
nehled� k~tomu, �e v�sledkem by byl jen uboh� st�n p�vodn�
elegance. Vznik� tedy p�smo nov�, postaven� na tradi�n�ch z�kladech,
ale s~�ivotod�rnou jiskrou sv�ho tv�rce. 
Roku {\vardigits1621} zve�ej�uje Jannon
antikvu a kursivu, kter� vych�z� z~tvar� Garamondov�ch p�sem. Je�t�
po��tkem na�eho stolet� bylo Jannonovo p�smo omylem ozna�ov�no jako
Garamond. Jannonova ran� barokn� antikva~\&~kursiva se vyzna�uj�
velkorys�mi tvary a znamenit�m kontrastem slab�ch a siln�ch tah�.

P��m�m podkladem pro digitalisaci byla kn��ka {\it Beaujon, Paul: The
{\vardigits1621} Specimen of Jean Jannon, 
Paris and Sedan, designer and engraver
of the characteres de l'Universit�. London {\vardigits1927}}. P�smov� rodiny
Jannon a Jannon Text jsou v�sledkem odm�tnut� originality v~p��stupu 
k~typografii. Jen vylou�en�m sez�nn�ch vliv� lze zachovat u�lechtilou
kr�su star�ch p�sem, nebo� m���tkem kvality p�smov� transkripce je
jej� v�rnost.

P�smov� superrodina Jannon obsahuje {\vardigits28} �ez�.


\input santique \setfonts[AntiqueAncienne/10]
\titul [AntiqueAncienne] Antique \& Italique Ancienne ;

Pojem barokn� antikvy jest n�m vzd�len�. Nevd��n� theoretici ud�lili
p�sm�m barokn�m nelib� p��vlastek "p�echodov�", jako by se barokn�
antikva sv�voln� odch�lila od tradice a z�rove� nesta�ila
uzr�t. "P�echod" je p�vodn� m�n�n jako v�vojov� mezistupe� mezi
renesan�n�, aldinsko-garamondovskou, a modern�,
bodoniovsko-didotovskou antikvou. Jinak t� "p�echod" od naklon�n� ke
svisl� ose st�nu. Jak� to malichern� detail vedl k~hanliv�mu ozna�en�
barokn�ch p�sem! Kdyby knihkupec z�kazn�ky pou�oval, �e si pr�v�
vyb�raj� knihu s�zenou jak�msi p�echodov�m p�smem, asi by
zkrachoval. {\it �ten�� si p�ece za sv� pen�ze nenech� l�bit n�jak�
typografick� experimentov�n�}. Chce si p�e��st knihu a nep�ij�t p�itom
o~zrak.

P�esto to byla barokn� typografie, kter� dala sv�tu nej�iteln�j��
p�sma. V~t�ch dob�ch se pozvolna odd�luje �emeslo p�smoryteck� od
knihtiska�sk�ho, ale i od nakladatelsk�ho a knihkupeck�ho. D��ve na to
sta�ila jedin� osoba. Rytec, ji� zcela zam�stnan� v�robou liter,
dosahuje lep��ch v�sledk�, ne� kdyby sv� tv�r�� s�ly rozm�l�oval
v~ofic�n� nebo v~kr�m�. Tak se mohlo st�t, �e nap��klad tiska� John
Baskerville v~�ivot� nevy�ezal jedin� p�smenko, nebo� od toho m�l
v�te�n�ho rytce Johna Handyho. St�v� se zvykem, �e jeden p�smolijec
z�sobuje materi�lem v�ce knihtisk�ren, a tak se stejn� p�sma objevuj�
na r�zn�ch m�stech sv�ta. P�smo ztr�c� n�rodnost. V~renesanci je�t�
docela snadno rozli��me nap��klad francouzskou antikvu od ben�tsk�,
v~baroku u� jen s~velk�mi obt��emi.

Do hry vstupuje fantasie a bohatost tvar�, do t� doby vymezen� jen
svobodn�m um�n�m. D�ky technick�mu pokroku se knihtiska��m da��
reprodukovat vlasov� linie a napodobovat kaligrafick� p�sma. Skripty a
slo�it� ornamenty nejsou ji� v�sadou m�dirytc�. Tak� z�kladn�,
chlebov� �ez pozvolna m�n� svou tv��nost. Nam�sto renesan�n� kanonick�
upjatosti nastupuje barevnost a kontrast. Str�nka knihy je najednou
tmav��, m� rozmanit�j�� komposici a sev�en�j�� ��dky. Barokn� p�sma�i
toti� u�inili jednoduch�, le� geni�ln� objev -- zv�t�ili st�edn� v��ku
minusek a sn��ili horn� p�eta�nice a� na �rove� vers�lek. P�smo se t�m
stalo zd�nliv� v�t��m, tedy �iteln�j��m, ale sou�asn� �sporn�j��m
v~sazb�, jej�� zrcadlo se zv�t�uje na �kor okraj�. Pap�r byl drah�, a
tak c�lem v�ech nakladatel� bylo prodat co nejv�c my�lenek v~co
nejmen��m kv�dru kni�n�ho bloku. 

V~pozdn�m baroku se poprv� objevuje z��en� tu�n� majuskula pro pou�it�
v~tituln�m list�. I~ten je komponov�n s~nejvy��� mo�nou
�spornost�. Byl na n�m zpravidla vyl��en stru�n� obsah knihy i adresa
knihkupce, tedy zhruba to, co se dnes roztahuje na z�lo�ky a do
tir�e. Tu�n� vers�lky v~prvn� ��dce se dramaticky st��daj� se
subtiln�j�� kursivou, t�et� ��dek je zv�razn�n rum�lkou, mezi t�m p�r
slov v~minusk�ch, a znovu cinobr. N�kde uprost�ed tr�n� ornament,
monogram nebo rytina coby vrchol dramatu, aby v~pat� tituln� strany
v�echen hlomoz uti�ila ��dka se jm�nem tiska�e a ��msk�m letopo�tem,
s�zen� ji� petitem. Ka�d� barokn� tituln� list by mohl dob�e obst�t
jako �dern� plak�t.  

P�chou ka�d�ho knihtiska�e bylo vyd�n� vzorn�ku --
typografick�ho manu�lu, z~nich� vynik� ten Fournier�v, a to i v�b�rem
text� pro uk�zky sazby. Prozrazuje rozhled a vzd�lanost tehdej��ch
mistr� typograf�. Tent�� Fournier zakl�d� typografickou m�rnou
soustavu, kter�, upravena Didotem, je u��v�na dodnes. Baskerville
zav�d� hlazen� pap�ru hork�m ocelov�m v�lcem, aby mohl tisknout
p�evratn� ostr� litery, atd\dots

Jin�mi slovy -- barokn� typografie si zaslou�� v�echno jin� ne�
p��vlastek "p�echodov�".  Vedle zvu�n�ch a dodnes zn�m�ch jmen, jako
byl Baskerville �i Caslon, p�sobilo v~1. polovin� 18. stolet� mnoho
p�smolijc�, kte�� se nezmohli na vyd�n� sv�ho manu�lu, anebo se
zapomn�li proslavit jinak. �asto napodobovali p�sma zku�en�j��ch
vzor�, ale mnoz� dosp�li ke zcela zvl�tn�, a� podivn� originalit�,
kter� b�ela �pln� mimo hlavn� proud typografick�ho um�n�. Tisky,
z~nich� jsme �erpali inspiraci pro t�chto �est digit�ln�ch �ez�,
poch�zej� z~Pa���e, V�dn� a Prahy, z~doby okolo roku 1750.

P�epis liter v~intaktn� podob� je na�� pevnou z�sadou. Je tedy �kolem
digit�ln�ho restaur�tora �zkostliv� kop�rovat obrys litery se v�emi
nedokonalostmi otisku? Nikoliv. P�smo nem� navozovat rustik�ln�
atmosf�ru knihtisku po vyti�t�n�, n�br� analysovat vzhled raznic p�ed
otiskem. Mus� se tak� p�ihl��et k~velikosti p�sma a vyvarovat se
nep�im��en�ho zv�t�ov�n� �i zmen�ov�n�. M�jme na pam�ti, �e ka�d�
velikost vy�aduje sv�j �ez. ��m d�le pracujeme na po��ta�i, kde zm�na
velikosti je hra�kou, t�m v�ce jsme p�esv�d�eni, �e obraz p�smene je
sv�z�n s~jeho proporc� a tedy pevnou velikost�. Jsme si t� v�domi, �e
po��ta� je sv�rac� kazajkou p�sma a dikt�t matematick�ch vektor� ub�j�
ka�d� n�znak p�irozenosti. Proto v~t�chto �esti abeced�ch zachov�v�me
�etn� anom�lie, ke kter�m se u� pozd�ji nikdo z~p�sma�� nevracel pro
jejich z�ejmou v�st�ednost. 

P�ijm�te tuto PostScriptovou studii jako (snad marn�, snad
inspiruj�c�) pokus o~opr�en� h�ejiv�ho kouzla barokn�ch tisk�. Mo�n�
pot�� v~dne�n�m modern�m typodesignersk�m nihilismu.


\input sregent \setfonts[Regent/10]
\titul [Regent] Regent ;

N�kter� antikvy z~18. stolet� se i ve v�t��ch stupn�ch vyzna�uj�
{\it velkou z�kladn� v��kou minusek}, co� bylo typick� zejm�na pro
holandskou a n�meckou typografii doby vrcholn�ho baroka. {\bf Regent} je
toho d�kazem. Robustn� �ez se zd�nliv� nehezk�mi detaily n�s nut�
p�em��let o~kr�se prost�ch v�c�. Typick� jsou: minuska a, kter� jakoby
se skl�n�la vlevo, agresivn� modelovan� spodn� oblouky u~c, e a t,
bizarn� vyhl��ej�c� g, �i s, kter� vypad� jako z~jin� abecedy. P��sn�
obd�ln�kov� vodorovn� patky a v�razn� troj�heln�kov� prvek u~m, n, i,
t, r, se dob�e dopl�uj� s~�ist�mi kuli�kami u~a, r, f. P�esto�e Regent
Antiqua je v�jime�n� ve sv�m v�raze, pat�� do skupiny barokn�ch p�sem,
kter� dosud nebyla o�ivena pro digit�ln� sazbu. Barokn� antikva toti�
nen� jen Baskerville, Fournier, �i Caslon; je tu cel� �ada zcela
anonymn�ch p�sem, kter� stoj� za to b�t pou��v�na. Regent se osv�d�uje
ji� �tvrt�m rokem v~redak�n� a vydavatelsk� pr�ci p�i �prav�
rozs�hl�ch text�, beletrie, poesie i odborn�
literatury.


\input sserap \setfonts[Serapion/10]
\titul [Serapion] Serapion ; 

Dal�� variace na renesan�n�-barokn� antikvu \char123~roz�i�uje v�b�r
textov�ch p�sem. Oproti {\bf Jannonu} je zv��en kontrast uvnit�
liter. Dynamick� prvky renesan�n� antikvy byly pos�leny zp�sobem, je�
vystihuj� litery a, b a~s. V~nich je zhu�t�n princip tohoto
p�sma \char123~u~obl�ch tvar� v�dy tmav� tah na jednom konci kulat�, na
prot�j��m ost�e zakon�en. Typick� je rovn� minuskov� g maj�c� horn�
b���ko ze dvou geometricky p�esn�ch kruh�, z~nich� vit�n�,
negativn�, je vno�en vpravo dol�, kolmo ke sm�ru v�b�hu spodn� smy�ky
a~horn� bambulky. Svisl� tahy se m�rn� rozb�haj� nahoru. N�kter�
detaily vers�lek se mohou zd�t p��li� odv�n�, ale v~textov�ch
velikostech zaniknou. P�smo je vhodn� pro obr�zkov� knihy, um�leck�
plak�ty~\&~kr�tk� texty.

{\bf Serapion Italic} je kursiva inspirovan� ��ste�n� renesan�n�
cancellarescou. To je z�ejm� {\it z~kapkovit� zakon�en�ch dota�nic
minusek}. K~celkov� uvoln�n�mu a~ko�en�n�mu v�razu kursivy
neodmysliteln� pat�� krom� ligatur i~alternativn�~"v" v�dy
na za��tku slova.


\input smedi \setfonts[Mediaeval/10]
\titul [Mediaeval] Medi\ae val ; 

{\bf Medi\ae val} je v~polygrafick�m n�zvoslov� druh latinky renesan�n�ho
p�vodu se zes�len�mi {\it obl�mi tvary}, nem� to nic spole�n�ho se
st�edov�kem. Navazuje na osv�d�en� proporce p�sma {\bf Jannon Text}. M�
tmav�� barvu, zaoblen� patky a~vnit�n� radius. Ani v~�esk�
verzi nechyb�j� tradi�n� typografick� ligatury. Je vhodn� pro sazbu
velmi rozs�hl�ch text�, nebo� neobsahuje ostr� �pi�ky, vlasov� tahy
a~ostatn� ru�iv� prvky. Tmavost z�kladn�ho �ezu je 14~\% �edi, co�
je ide�ln� vyv�en� val�r sazby pro minim�ln� �navu o��. M�rn� duktus
zohled�uje prvky rozmanitosti, a~st�nov�n� jakoby sledovalo
kut�len� p�lm�s�ce ve sm�ru �etby. Tento rytmus zna�n� urychluje
vn�m�n� textu.


\input sjbasker \setfonts[JBaskervilleText/10]
\titul [JBaskerville] John Baskerville ; 

P��b�h tohoto p�sma doned�vna kon�il pr�m�rn�mi digit�ln�mi verzemi,
kter� ne�ly ke ko�en�m inspirace. Na�e cesta za nejchlebov�j��m
kni�n�m p�smem 20.~stolet� za�ala na z�mku v~{\it Nov�ch Hradech} v~l�t�
1999. Tam je toti� ulo�ena ��st depozit��e star�ch tisk� knihovny
N�rodn�ho musea. D�ky pochopen� knihovn�ka Petra Ma�ka jsme si sm�li
prostudovat a nafotografovat �ty�i vz�cn� svazky z~Baskervillovy
tisk�rny z~doby okolo roku 1760. Coby nejzda�ilej�� p�edlohy
k~digitalisaci byly vybr�ny antikva a italika ve velikosti okolo
dne�n�ch �trn�cti bod�, jimi� vytiskl mimo jin� i foliantovou bibli
roku~1763 a d�lo Vergilia roku~1757 v~latin�. Byly to velk� slavnostn�
tisky na pap��e hlazen�m hork�mi m�d�n�mi v�lci. P�i
komposici str�nek Baskerville vyzdvihl {\it d�le�itost pr�zdn� plochy},
stejn� jako {\it ��inek majest�tn� strohosti sazby}, co� se stalo inspirac�
klasicistn�m typograf�m. Usiloval o~odstran�n� v�eho, co p�ek��
�itelnosti, pracoval bez ornament� a linek, �ist�, a s~velk�mi
okraji. Podobn� postupoval i v~n�vrhu nov�ho p�sma. Jeho rytec 
{\bf John Handy} m�l za �kol odli�it p�smo od tehdy m�dn�ho Caslona, a t�m
p�ekvapil jistou ��st tehdej��ch typofil�. Baskervillova produkce
mo�n� p�ipravila ve�ejnost na Bodoniho a Didota, a proto jej dnes
kdekdo naz�v� "p�echodov�m" jevem. Detailn� zhodnocen� Baskervillova
odkazu z�st�v� v�ak �kolem pro historiky. Na�e analytick� transkripce
vyzdvihuje sp��e v�tvarn� a optick� kvality p�sma.

P�i digitalisaci jsme nem�li k~disposici �plnou abecedu, jednak proto,
�e n�kter� znaky Baskerville ne�e�il (n�kter� tehdy ani neexistovaly),
ale tak� proto, �e jsme l�n� jezdit do Cambridge, kde je uchov�na
v�t�ina p�vodn�ch raznic. Ono to ani nebylo pot�eba. V�dy� v~ka�d�m
fragmentu jak�hokoli p�sma je obsa�en princip, podle kter�ho lze
s~trochou p�irozen�ho citu znakovou sadu doplnit. Analytick�
transkripce m� tak� odstra�ovat p��padn� nedostatky inspira�n�ho
zdroje a nesm� mechanicky p�ej�mat v�echny podrobnosti kresby.

I~geni�ln� tv�rci n�kdy d�laj� chyby, a tak, p�esto�e ofici�ln�
hovo��me o~"transkripci", �lo ve v�ech dopl�kov�ch �ezech o~pom�rn�
z�sadn� p�epracov�n�. Daleko v�ce ne� o~pietn� v�rnost origin�lu jde
o~zachov�n� du�e p�sma, a jej� probuzen� k~nov�mu �ivotu. Baskerville
je p�smo s~charakterem gentlemana, se st��zlivou eleganc� a jasnou
kresbou. Jeho povaha je vzd�lena dramatick�m kontrast�m, jak� zn�me
z~kontinent�ln� typografie pozdn�ho baroka.

Projekt p�smov� rodiny o~dvaceti �ezech nem��e b�t d�lem jedin�ch
unaven�ch o��, proto jsme op�t vd��ni Otovi Karlasovi za jeho cenn�
rady zejm�na p�i dokon�ovac�ch pracech. Na jeho doporu�en� byla mimo
jin� zpevn�na anatomie z�kladn�ho (origin�ln�ho) �ezu, zklidn�n rytmus
textov� kursivy, l�pe vyv�ena forma znaku "\&" a zlep�ena barva mal�ch
kapit�lek. V�sledkem je naprosto oby�ejn� a nen�padn� p�smo -- d�ln�k
ve slu�b�ch literatury. Kresebn� m�kkost jej p�edur�uje pro ka�d� druh
belletrie i poesie, racion�ln� konstrukce bude u�ite�n� t� pro
v�deck� publikace. Po v�ce ne� jednom roce pr�ce na Baskervillov�
p�smu m�me pocit jako p�i nov�m setk�n� se star�m zn�m�m.


\input sbiblon \setfonts[Biblon/10]
\titul [Biblon] Biblon ; 

V~dne�n� modern� dob� se nemus� �et�it pap�rem a za t�m ��elem
vyhled�vat opticky z��en� p�sma. Tisknou se st�le zbyte�n�j�� my�lenky
a prokl�daj� se mnoha vak�ty. Opa�n� je situace v~ka�d� biblick�
spole�nosti, kde redakce mus� text v~rozsahu cca 1200 str�nek sm�stnat
do jedin�ho svazku. Tam je pot�eba p�sem {\it maxim�ln� �sporn�ch,
�iteln�ch a z�rove� jaksi kultivovan�ch\/} --~v�ele je v�t�n ka�d� n�znak
k��e. P�smo pro {\bf tisk bible} ale nemus� po��tat s~�irokou �k�lou
velikost�; sta��, kdy� vypad� dob�e od n�jak�ch p�ti do asi osmn�cti
bod�. Elegance ub�v� s~p�ib�vaj�c� velikost�. V~plak�tov�ch
velikostech se ji� obna�uje spekulativn� konstrukce obrazu litery 
--~zv�razn�n� z��ezy a t�i�t� tah� p�esunut� co nejv�ce do vodorovn�ch
sm�r�. U~mal�ch liter si sotva v�imneme, �e t�m�� v�echny horizont�ln�
serify (pokud nezmizely �pln�) byly vtla�eny dovnit�, aby nep�ek�ely
sousedn�m p�smenk�m. Miniaturisov�ny byly i akcenty pro zklidn�n�
��dek. ��slovky m�rn� p�esahuj� nahoru a dol� a maj� uniformn�
���ku. Definice p�smov� rodiny jako �ty��ezov�ho celku se ust�lila a�
ve 20. stolet� a ze v�eho "nejnov�j��" je pojem tu�n� kursivy. Jej�
tvary lze mo�n� proto bezosty�n� stylisovat a�
k~dekorativnosti. Naklon�n� vyzna�ovac� �ezy mal�ch kapit�lek maj�
vers�lky vno�en� m�rn� pod ��a�� kv�li zlep�en� ozdobn�ho r�zu nadpis�
a z�hlav�.

Celkov� m� Biblon vysokou st�edn� v��ku minusek a na
jeho kompresn�j�� proporce je mo�n� si zvyknout. Mnoho z��en�ch p�sem
po del��m �ten� zanech�v� pocit st�sn�nosti, zde je rafinovan�
vylou�en. V~n�vrhu jsme vyu�ili technick�ch trik� a inspirace
z~pom�rn� sou�asn� doby, av�ak neobdr�eli jsme �m�rn� sou�asn�
v�sledek. Naopak --~vzniklo p�smo m�rn� archaick�, s~ozv�nou typografie
18. stolet�. P�esto�e Biblon asi v~nejbli��� dob� nebude pou�it ke
sv�mu ��elu, p�edstavuje velice v��ivn� chlebov� p�smo.


\input shercul \setfonts[HerculesText/10]
\titul [Hercules] Hercules ; 

Tam kde {\bf Modern} je moc k�ehk� a {\bf Century} moc nudn�, p�ich�z�
{\bf Hercules}, maj�c� elegantn� kresbu a z�rove� dostate�nou pevnost pro
del�� texty. V~t�k�ch tu�n�ch �ezech p�ech�z� a� do {\bf Falstaffu},
zat�mco v~t�ch sv�tl�ch m� leccos z~{\bf Didotu} i {\bf Modernu}. �ezy textov�
jsou korigov�ny pro mal� velikosti. Rozsah pou�it� je proto velmi
�irok� -- od slovn�ku a technick� literatury p�es �asopisy a� po
um�leck� plak�ty i reklamn� tiskoviny.

{\it Vhodn� kombinace: Splendid
Quartett (zvl�t� doporu�eno), Excelsor Script, Plagwitz, ale i
Zeppelin a Compur.}
{\emergencystretch=4em\par}


\input spreiss \setfonts[PreissigText/10]
\titul [PreissigAntikva] Preissig ; 

V�t�inu p�sem {\bf Vojt�cha Preissiga} prov�zej� od sam�ho zrodu rozporn�
hodnocen� zab�raj�c� snad v�ce stran, ne� bylo dosud jeho p�smy
vys�zeno. Hlubok� technick� zaostalost na�� typografie za prvn�
republiky je�t� vystup�ovala autor�v tv�r�� z�pas. Antikvu prom��lel
ji� od roku 1912, a v~kresb�ch m�me zachov�ny des�tky nepatrn�ch
nuanc� t�ho� n�vrhu. Bylo to jeho jedin� kni�n� p�smo, a p�esto nenese
stopy urputn�ho sna�en�. {\it P�ekvapuje neoby�ejnou sv�est� a
eleganc�.} Mo�n�, �e je poplatn� je�t� tvaroslov� odum�raj�c� secese,
av�ak z�rove� v~proporc�ch, barv� a v�razu sk�t� inspiraci dal��m
�esk�m p�sma��m. V�dy� Preissigova antikva, Menhart�v Figural (i
R��i�k�v Fairfield) a T�fova antikva p�edstavuj� jasnou v�vojovou
linii, na hony vzd�lenou m�kk� estetice Tusara, Dyrynka �i
Brunnera. Spoluautorem �pravy pro po��ta�ovou sazbu je Otakar Karlas,
bez jeho� zku�enost� by pr�ce z�stala jen st�nem Preissigova
n�vrhu. Na��m c�lem bylo vyrobit velkou p�smovou rodinu pro kni�n� i
akciden�n� sazbu.

Digit�ln� p�epis {\bf Preissigovy antikvy} vznikal od l�ta do zimy
1998. P��mou p�edlohou je dvoucicerov�, nejpoveden�j�� �ez z~roku
1925. �ezy ostatn�ch velikost� (cicero /12pt/, st�edn� /14pt/, tercie
/16pt/, pak t��cicero /36pt/ a �ty�cicero /48pt/) postr�daj� �ivost a
jsou zdrojem roz���en�ho omylu, �e Preissigova antikva sest�v�
z~rovn�ch p��mek. Tak ji popisuje bohu�el i Muzika a Menhart. Nen� to
ani p�smo kubistick�, jak se dnes �ada polovzd�lanc� domn�v�.

Zvl�tn� pozornost musela b�t v�nov�na {\bf kursiv�}. Ta o�ividn� nebyla
autorem dota�ena k~dokonalosti -- tak p��zna�n� pro antikvu. Oproti
origin�lu jsme {\it vypustili t�m�� v�echny doln� patky u~minusek, zv�t�en
�hel naklon�n�, zcela nov� modelov�ny litery a, e, g, s, k, x,}~\dots
V�echna ��lab� �ikm�ch n�b�h� prosv�tlena v�razn�mi z��ezy. Jin�mi
slovy, ��dn� z~liter kursivy se nekryje s~Preissigovou
p�edlohou. Ostatn� chyb�j�c� znaky dopln�ny s~ohledem na celkov� r�z
abecedy. Preissig ne�e�il tu�n� �ezy, av�ak krystalick�
logika"osek�n�" obl�ch tah� umo�nila kompletaci p�smov� rodiny bez
v�t��ch pochybnost�.

P��li� k�ehk� p�smo se ale ned� pou��t pro sazbu v~men��ch stupn�ch,
proto jsme p�ipravili zvl�tn� textovou rodinu, kter� m� zkr�cen�
horn� p�eta�nice, norm�ln� akcenty, m�rn� zes�len� tahy a je v�bec
opticky klidn�j�� a robustn�j��. Doporu�ujeme ji pro velikosti pod
dvan�ct bod�. V~titulkov�ch a� plak�tov�ch velikostech naopak ocen�me
eleganci z�kladn� antikvy.

Preissigova antikva se hod� na um�leck� publikace, slavnostn� tisky,
ale i na poesii a krat�� texty. P�smov� rodina je vyd�na ve dvan�cti
�ezech a dopln�na p�vodn�mi Preissigov�mi ozdobami.


\input styfa \setfonts[TyfaText/10]
\titul [TyfaITC] T�fa ;

{\bf Josef T�fa} nakreslil tuto abecedu pro sout� v~roce 1959. 
{\bf Grafotechna} ji vydala o~rok pozd�ji pro ru�n� a strojovou horkou
sazbu. V~70. letech byla vyd�na na matric�ch fy. {\bf Berthold} pro ru�n�
fototitulkovac� p��stroje, v~80. letech byla k~dost�n� na such�ch
obtisc�ch {\bf Transotype}. Je to p�smo, kter� pro�lo asi v�emi
technologiemi, kter� ve zmaten�ch 60.--80. letech h�baly
typografi�. V�jimku tvo�� jen elektronick� syst�my typu
{\bf CRTronic}, {\bf Scantext} atd.

P�smo jsem v~roce 1995 digitalizoval a vytvo�il k~n�mu tu�n�, p�ltu�n�
a textov� �ezy. Na podzim 1997 jsme spolu s~Josefem T�fou podepsali
smlouvu se {\bf spole�nost� ITC} na {\it celosv�tov� komer�n� vyu�it� tohoto
p�sma}. V~�ech�ch a na Slovensku je v�ak T�fova antikva nad�le ve
v�hradn� distribuci {\bf 1. st�e�ovick� p�smolijny}.

Je to abeceda pln� p�ekvapiv�ch kresebn�ch anom�li�, nads�zek i
racion�ln� elegance. P�esto�e je n�kter�mi detaily form�ln� poplatn�
dob� sv�ho vzniku, jde o~p�smo nad�asov�ho v�znamu, na rozd�l od
jin�ch slavn�ch p�sem z~p�elomu 50. a 60. let, kter� se po �ase
"okoukala". Kursiva �ije sv�m �ivotem, se z�kladn�m �ezem m� spole�n�
v�raz jen ve vers�lk�ch. �t�hl� a k�ehk�, znamenit� funguje 
--~vyzna�uje v~textu sv�m dokonal�m v�razov�m kontrastem. Zd�lky je
nepatrn� tmav�� ne� antikva.

U~geni�ln�ch p�sem si v��m�me jedn� zvl�tnosti --~samostatn� litera
zv�t�en� do plak�tov� velikosti nevypad� moc dob�e. Je jaksi hrub�
otes�na n�k�m, kdo asi nic nev� o~estetice. Takov� p�sma zahraj� a�
v~��dce nebo v~textu. To je d�kazem p�irozen� interakce znak�, jich�
samotn�ch si pak vn�matel moc nev��m�. Vn�m� jen onu interakci, tedy
obsah textu, a p�smena neprohl���. V~latinkov� abeced� samotn� litera
ostatn� nem��e nic znamenat, nic nesd�luje. Naproti tomu p�sma,
jejich� jednotliv� litery vypadaj� l�pe zv�t�en�, nemaj� ��douc�
schopnost vyvolat u~�ten��e nez�jem o~sebe sama a nevyru�ovat p�i
�etb�. Znaky takov�ch abeced jsou navz�jem se trumfuj�c� kr�sn�
obr�zky vhodn� do reklamn�ch n�pis� a jejich estetick� pozoruhodnost
je �in� nepou�iteln�mi, i kdy� byla p�vodn� vytvo�ena pro textovou
sazbu.

T�fova antikva m� estetick� kvality fundament�ln�ho r�zu. Jakoby
inspirov�na architekturou vznosn�ch konstrukc� z~p�edpjat�ho betonu je
opro�t�na od v�ech dekorativn�ch prvk�. V~hladk� sazb� jsou umocn�ny
horizont�ln� a vertik�ln� linie znak�. Osv�d�en� barokizuj�c� rozmach
���kov�ch proporc� p�sob� dob�e na oko �ten��e, podporuje plynulost
�etby. Ned�vn� americk� v�zkumy v~typografick� ergonometrii sice
vynesly do nebes p�sma jako Weidemann a Syntax, ale, marn� v�c --~ony
p�sob� st�s�uj�c�m dojmem na du�i sv�mi kompresn�mi tvary a p��li�
zv�t�en�mi minuskami. Naproti tomu sazba p�smy podobn�ch proporc� jako
je T�fova antikva, je velkoryse provzdu�n�n� a rychle se �te. Titulky
maj� opravdu monument�ln� vzhled.

Je t�eba se zm�nit i o~n�kter�ch zvl�tnostech tohoto p�sma. 
{\it Na prvn�
pohled zaraz� litera Q, jej�� spodn� tah mohl m�t alespo� v~kursiv�
podobu vlnovky, jak je nazna�eno v~minusce~z. Minusky k~a y v~kursiv�
p�izn�vaj� kaligrafick� p�vod daleko v�ce ne� v�echny ostatn� litery
souboru; diagon�la x je tu osamocena a pomohly by j� zm�n�n� znaky
proveden� alternativn� v~bodoniovsk�m duchu, vzhledem k~tomu, �e
kursiva m� dvojb���kov� g, tak jako mnoh� klasicistn�
antikvy}. Nezvykl� jsou proporce jinak kresebn� skvostn�ch
��slovek. Jejich princip le�� n�kde mezi vers�lkov�mi a sk�kav�mi. M�
to jednu v�hodu --~nemus�me se zab�vat zvl�tn�mi OSF verzemi p�sma se
sk�kav�mi ��slicemi. V�echny vertik�ly se kl�novit� sb�haj� sm�rem
dol�, co� ve velk�ch stupn�ch �in� z~titulku dokonale ukotvenou ��dku
s~dominantn�m postaven�m na plo�e. Vzpome�me si na r�zn� triky
s~perspektivou u~antick� architektury. Nepatrn� konvergence svisl�ch
tah� bude ov�em popuzovat majitele tisk�ren s~rozli�en�m 300 dpi.

Nov� vytvo�en� {\bf tu�n� �ezy} vych�zej� z~T�fov�ch kreseb liter a, n, p,
jejich� tmavost byla zv�t�ena je�t� asi o~3~\%, kv�li lep�� vyzna�ovac�
funkci. Textov� �ezy maj� zes�len� vlasov� tahy asi o t�etinu, zm�rn�n
je kontrast slab�ch a siln�ch tah� pro zlep�en� �itelnosti ve
velikostech pod 12 typografick�ch bod�. P�i v�rob� p�ltu�n�ch �ez�
jsme si op�t pomohli elektronickou interpolac�. Tmavost p�ltu�n�ch
�ez� le�� na 38~\% mezi z�kladn�m a tu�n�m �ezem, u textov�ch �ez� a� na
48~\%. To proto, abychom jejich odst�n vn�mali v obou p��padech jako
polovi�n�. Ostr� b�l� �pi�ky byly u textov�ch �ez� otupeny, aby
nep�chaly do o��. Hierarchie dvan�cti�lenn� p�smov� rodiny je
koncipov�na tak, �e vyzna�ovac� �ezy jsou v�dy tu�n�, p�ltu�n� jsou
ur�eny p�ev�n� k textov� sazb�. S�m Josef T�fa doporu�uje kn��ky
tisknout pon�kud tmav��m �ezem, ne� je z�kladn�.

T�fova antikva je p�smo vhodn� k~sazb� t�m�� v�eho, na co si
vzpomeneme. Ve v�deck� literatu�e vynikne v�razov� p��snost antikvy,
u~beletrie a poezie se uplatn� malebnost kursivy.


\input sdynamo \setfonts[DynaGroteskR/10]
\titul [DynaGroteskR] DynaGrotesk ;

P�smov� rodina {\bf DynaGrotesk} m� dohromady 60 �ez�, proto�e p�vodn�
vznikla jako Multiple Master p�smo. Kdy� si spo��t�me, �e jedna
znakov� sada m� 256 liter, bylo tedy celkem nakresleno 15~360
liter. Zn� to imposantn�, ale v�t�inu z~toho ud�lal po��ta�. Prim�rn�
�ezy byly �ty�i, zbytek vznikl interpolac�. Pravda, dalo by se
nam�tnout, �e sousedn� interpolovan� �ezy nejsou od sebe pouh�m okem
k~rozezn�n�, ale p�edstavme si situaci, kdy pot�ebujeme dan� text
vm�stnat do p�esn� ohrani�en�ho prostoru a nechceme m�nit velikost,
proklad ani prostrk�n� a u� v�bec nep�ich�z� v~�vahu elektronick�
line�rn� deformace. Saze� z~p�sma Multiple Master prost� vytvo��
takov� font, kter� p�esn� pasuje do dan�ho sloupce, a typografick�
kvalita p�sma nebude nijak ukr�cena. Technicky se jedn� o~jedin�
PostScript Type~1 font, ve kter�m jsou obsa�eny 2, 4, 16 i v�ce �ez�,
podle toho, jestli je to jedno-, dvou- nebo t��dimension�ln� Multiple
Master. Odpov�daj�c� prim�rn� p�sma v~kuf��ku za��naj� symboly MM a
jsou pr�b�n� dopl�ov�na u�ivatelem vytvo�en�mi p�smy s~��seln�m
ozna�en�m vyjad�uj�c�m interpola�n� pom�r. S~interpolac� obrysu p�sma
se m�n� i metrika a hodnoty kerningov�ch p�r�. O~Multiple Master
technologii je ale nez�jem ze strany u�ivatel�, kte�� si st�uj� na
nespolehlivost p�sem na osvitu, i ze strany firmy Adobe, kter�
striktn� ml�� o~n�stroji v�roby MM p�sem. Amat�rsk� program
Fontographer 4 sice Multiple Master um�, ale hotov� font nikdy
nefunguje. V�born� FontStudio 2.0 z~roku 1991 samoz�ejm� MM
nezn�. Rodina DynaGrotesk byla tedy seskupena do osmn�cti nez�visl�ch
�ty��ezov�ch rodin, z~nich� si u�ivatel vybere jen dv� nebo t�i, kter�
mu vyhovuj�. Je t�eba vyjasnit pon�kud nep�ehledn� pojmenov�n� �ez�
dle prvn�ho p�smene zkratky: L~--~Light, R~--~Regular, D~--~Demi,
H~--~Heavy, B~--~Black.

Existuj� jen t�i z�kladn� rodiny L, R, D, k~nim� p��slu�� ty zb�vaj�c�
jako Boldy, je� nevid�me v~"menu". To cel� se opakuje ve v�ech
���kov�ch mutac�ch. C~--~Condensed, XC~--~Extra condensed, M~--~Medium, 
E~--~Extended, atd. P��klad: "Oboldov�n�m" Dynama LM (Light-Medium)
obdr��me DynaGrotesk DM, tedy Demi-Medium.

Bezpatkov� p�sma, s~v�jimkou star�ho dobr�ho Gillu, nejsou opat�ena
skute�n�mi italikami, nam�sto toho se jako kursivy deklaruj� jen
elektronicky naklon�n� �ezy. Proto jsou u~"DynaGrotesk Italic" v�razn�
kresebn� odli�eny minusky.

{\it(Ve star��ch kataloz�ch uv�d�no pod n�zvem Dynamo; uk�zalo se v�ak,
�e stejn� n�zev ji� nese p�smo jin�ho v�robce.)}


\input slexongo \setfonts[LexonGothic/10]
\titul [LexonGothic] Lexon Gothic ;

{\bf Lexon Gothic} je typick� novinov�, slovn�kov� a �asopisov� p�smo. Velmi
vhod\-n� je t� pro d�tskou literaturu a plak�ty. Velk� st�edn� v��ka
minusek, kompresn� kresba a tmav�� barva z�kladn�ho �ezu zaru�uj�
�itelnost ji� v~mal�ch stupn�ch i za rann�ho �era.
%{\emergencystretch=4em\par}

��dka je zakousnuta do plochy v�razn�mi "ba�korami" liter, minusky
maj� rozpl�cnut� horn� a doln� kon�etiny, jako p�i knihtisku. B�icha
jsou p�kn� kulat� a kolena odleh�ena nepatrn�mi z��ezy. P�smo je
pon�kud archaick�ho v�razu, kursiva je dynamicky rozevl�ta. ��avnat�
kresba abecedy je doc�lena pos�len�m prvk� rozmanitosti, n�kdy i
p�ehnanou formou. Je to tot� jako �e�n�k s~p�esnou artikulac�,
s~d�razem na v�cnost pron�en�ch fakt�. P�i �etb� novin n�s zaj�m�
povrch v�c�, jejich pokud mo�no nestrann� popis, p�d�me se po
suchop�rn�ch faktech, je� nevy�aduj� na�i duchovn� �i citovou
��ast. Proto p�smo nem��e b�t ani mdl�, ani expres�vn�, n�br�
svrchovan� hokyn��sk�. Nebo�: vid�no z~opa�n� strany --~jsme-li
vydavateli, prod�v�me {\it informace}, �ili zbo�� jako ka�d� jin�.

Zd�nliv� propor�n� nesoulad velk� a mal� abecedy je ot�zkou
zvyku. N�zor, �e vers�lky i minusky musej� m�t stejnou ���kovou
proporci je p�edsudek. Naopak --~historie p�sma n�s pou�uje, �e ob�
abecedy nem�ly mnoho spole�n�ho.  Na d�kaz toho sta�� letm� pohled na
jejich tvary, a zjist�me, �e podobn�ch je jen 8 z~26ti dvojic znak�, a
tyto jsou je�t� v~textu m�n� frekventov�ny. {\bf Tu�n� �ez nepot�ebuje
patky, proto�e kolm� zakon�en� �irok�ho tahu ji� dostate�n� sed�
v~plo�e.} Nav�c bezpatkov� tu�n� �ez l�pe {\bf odli�uje}, tvrd� 
{\bf kontrastuje} se z�kladn�m, malebn�j��m �ezem. 
{\it Ob� kursivy maj� sk�kav� ��slice, a tak p�i mal�m po�tu �ez� m�me v�e,
co je ��d�no po spolehliv�m p�smu, je� nen� zrovna ur�eno pro sazbu
poesie.} �ez "Headline" m� ostr� hrany nam�sto skryt�ch patek a je
tmav�� d�ky kompresn�j�� metrice, co� jej p�edur�uje pro pou�it�
v~titulc�ch. Dopl�kov� SC~\&~OSF uv�t�me p�i tvorb� z�hlav�,
podtitulk� a k~popisu obr�zk�.

Origin�ln� novinov� p�smo mus� rovn� budit dojem nezam�nitelnosti
typografick� tv��e listu, ale nikoli na �kor �itelnosti a technick�
spolehlivosti i p�i tisku na �patn� pap�r. Tehdy nen� nic hor��ho, ne�
ban�ln� p�smo k�ehk�ch tah�. Origin�ln� a nezam�niteln� by m�lo b�t
proto, aby p�edplatitel�v zrak poci�oval jistou "�tulnost" uvnit�
str�nek. P�vodn� p�smo rovn� vytrhuje tiskovinu ze v�udyp��tomn�
grafick� anonymity a dod�v� j� d�v�rn�j�� charakter.


\input sidealgo \setfonts[IdealGothic/10]
\titul [IdealGothic] Ideal Gothic ; 

{\bf Ideal Gothic} pat�� mezi monoline�rn� p�sma s~takzvan�mi skryt�mi
patkami. Jeho vers�lky voln� navazuj� na obl�ben� Goudyho {\bf Copperplate
Gothic}, jemu� citeln� chyb�j� minusky. Ideal Gothic ov�em nen� z��en�
Copperplate s~minuskami, m� jinou tv��nost. Zachov�ny byly jen n�kter�
hlavn� rysy p�edlohy a dobov� kontext. Smyslem t� pr�ce bylo vytvo�en�
textov�ho, nikoli jen akciden�n�ho p�sma. Z�kladn� v��ka minusek je
zvolena pro �spornou sazbu. V~detailu zakulacen� patky netrhaj� oko
v~textov�ch velikostech, ov�em ve velk�ch stupn�ch p��li� hezky
nevypadaj�. {\it Je to p�smo stroh� a p��sn� funk�n�, ale m� i svou
m�kkost, kter� nejv�ce je patrna z~kursiv.} Ona strohost a v�dom�
funk�nosti se z�ro�uje p�i pou�it� tohoto p�sma. Pro sv�j t�m��
neosobn� v�raz a p�ece lehk� n�dech p�elomu stolet� je m��eme klidn�
nasadit tam, kde n�s u� omrzela Helvetica, ale p�itom nechceme pou��t
p�smo secesn�. Sv�tlost z�kladn�ho �ezu se vypl�c� p�i sazb�
v~obrazov�ch publikac�ch, kde tmav�� �e� textu by konkurovala t�eba
reprodukc�m subtiln�ch tu�kokreseb nebo xylografi�m. Tu�n� �ezy maj�
v�ce ne� dvojn�sobnou tlou��ku tah�, aby skute�n� splnily funkci
vyzna�ovac�.


\input smramor \setfonts[MramorText/10]
\titul [Mramor] Mramor ; 

Studie vers�lek {\bf z��en� ��msk� kapit�ly} byla nakreslena v~roce 1988
je�t� na V�UP kv�li z�po�tu z~p�edm�tu P�smo. Na podzim 1993 byla ji�
na po��ta�i dopln�na minuskami, v~lednu 1994 vznikl velmi tu�n� �ez
(Black) a zb�vaj�c� "Medium, Bold a Light" byly po��ta�em
interpolov�ny na z�klad� stanoven�ch krajn�ch poloh. "Light" verze je
o~mnoho sv�tlej�� ne� z�kladn� (dnes "Book") �ez, a vznikla nastaven�m
z�porn�ho algoritmu z~v�choz�ch "Black a Book". Pak n�sledovaly stovky
hodin pr�ce na retu�ov�n� kresebn�ch nedokonalost� interpolovan�ch
�ez�. 

�ez "Text" m� zes�len� vlasov� tahy a proporce upraven� pro mal�
stupn�. Ten se hod� k~sazb� �asopis�, odborn�ch bro�ur a v�ro�n�ch
zpr�v a v�bec krat��ch text�. Varuji zde p�ed pou��v�n�m �ezu Book ke
kni�n� sazb�, nebo� jeho tenk� linie nep��jemn� �e�ou do o��. 
{\it Zcela nevhodn� je pro beletrii.} V�echny titulkov� �ezy Mramoru ale
spolehliv� dodaj� ka�d� kni�n� ob�lce �i plak�tu n�dech v�n�
elegance.


\input stitul \setfonts[Farao/10]
\titul [Farao] Farao ; 

Je-li text vys�zen dobrou egyptienkou, pozorujeme jak�si jisk�en�
v~��dk�ch. Egyptienky jsou p�sma vesel�, mo�n� proto, �e se vyv�jela
sou�asn� s~grotesky. Jestli�e monoline�rn�m bezserifov�m p�sm�m
citeln� chyb�j� patky, pak egyptienk�m doslova p�eb�vaj�. Nez��dka je
samotn� patka tmav�� ne� tah, ze kter�ho vyr�st�. Tvary mnoh�ch
zakroucen�ch liter p�ipom�naj� {\bf gesto �ongl�ra}, jin�, pravo�hle
statick�, {\bf profil kolejnice} �i {\bf ocelov� traverzy} -- v�ci ve sv� dob�
nov�, mimod�k odpozorovan� prvn�mi tv�rci egyptienek. Jsou to ide�ln�
p�sma na cirkusov� plak�ty a programy p�edstaven�, stejn� jako na
potisk pytl� s~cementem.


\input stitul \setfonts[Splendid/10]
\titul [Splendid] Splendid Quartett ; 

�ist� elegance, jemnost a u�lechtilost p��mo s�l� z~t�to �tve�ice
p�sem. {\bf Z�kladn�m �ezem} je didotovsk� parafr�ze inspirovan� t� p�smem
Modern anglick� provenience. Detaily patek v�ak nejsou zakulacov�ny,
n�br� ponech�ny v~hrub��, ale o~to zaj�mav�j�� ryteck� form�. 
{\sans Tu�n� bezpatkov� �ez podobn� Akzidenz Grotesku se vyzna�uje kontrastem,
stejn� jako u~p�sma Lexicon Gothic.}

{\it Script funguje v~tomto p��pad� jako kursiva, maje stejnou st�edn�
v��ku minusek jako z�kladn� �ez. Psac� p�smo je voln� p�ekresleno ze
vzorn�ku p�smolijny New York Type Foundry z~roku 1882, s~p�ihl�dnut�m
k~�etn�m ostatn�m pramen�m z~t� doby. Tak vznikla sm�s vyv�en�ch
typografick�ch chut�, jako kdy� fajn�mekr m�ch� dobr� tab�k. Jest to
zdaleka nejvhodn�j�� materi�l k~�prav� slavnostn�ch tisk� a ide�ln�
p��loha k~rytin� a leptu.}

%Nov� byl dopln�n �ez Splendid Ornamenty.


\input stitul \setfonts[Cobra/10]
\titul [Cobra] Cobra ; 

P�smov� skizza "Cobra" (podle vzhledu litery g) je volnou parafr�z� na
v�st�elky sou�asn� typografie. Maxim�ln� ne�itelnost je vlastn�
maxim�ln� �itelnost osoby autora, nebo� t�m se demaskuje m�ra jeho
schopnost�. Cobra vypad� l�pe v~mal�ch stupn�ch, kde neexistenci
klasick�ch patek simuluje uzav�en� tvar liter h, n, u, v, w, jejich�
v�skyt posta�uje k~udr�en� horizont�ly v~��dce.

Nov� byl dopln�n i {\bf tu�n� �ez Cobra Bold}.



\input stitul \setfonts[Aichel/10]
\titul [Aichel] Aichel ;

Ka�d� p�smo, kter� p�vodn� vzniklo pro zak�zku v~architektu�e (zde pro
pam�tn� desku UNESCO pro Santiniho kostel na Zelen� Ho�e), je
p�ekvapiv� dob�e pou�iteln� i v~drobn� grafice. Proporce a tmavost
vers�lek voln� vych�zej� z~Medi\ae valu, a vedle toho parafr�zuj�, jak
��dalo zad�n�, tvaroslov� barokn� gotiky. Minusky maj� v~detailu
skota�iv� n�p�vy, chovaj� se jako nedosp�l� prot�j�ek
vers�lek. Skloubit monumentalitu s~hravost�~\&~v�nost s~lehkost�
znamen� obdr�et velkoryse vyv�en� celek. Proto se takov� p�smo d�
pou��t nejen pro odlit� do bronzu �i tes�n� do kamene, ale i na
d�tskou literaturu, �asopiseck� titulky a pozv�nky. Ob�val bych se
v�ak sazby del��ch text�, kde zna�n� v�tvarnost b�v� na obt��.


\input stitul \setfonts[Alcoholica/10]
\titul [Alcoholica] Alcoholica ;

Prvn� verze byla hotova pod pracovn�m n�zvem "�piritus" v~kv�tnu 1993,
tedy m�s�c po zakoupen� Macintoshe. Dala by se za�adit mezi abecedy
s~"voln�m obrysem", literou kreslenou dosti netypograficky,
s~vypu�t�n�m prav�ch �hl� a rovnob�ek. {\bf ��m je tento n�vrh inspirov�n,
je patrn� hned podle n�zvu}. {\it Krom� toho jsem m�l jaksi v~podv�dom�
romantickou atmosf�ru p�sma "Cochin", co� je patrn� u~minusky "d"
v~kursiv�.} Tvar liter je jakoby n�hodn�, ale nen� samo��eln�. Sazba m�
zna�n� expresivn� n�ladu, ale je �iteln�. P�ekvapen�m bylo zd�rn�
vyu�it� Alcoholicy v~dosti dlouh� sazb� jist�ho osmistr�nkov�ho
bulletinu --~nikdo z~redakce se nepozastavil nad volbou tohoto p�sma,
jak vypadalo celkem �iteln�. D�le se hod� pro sazbu belletrie a poezie
z~per r�zn�ch ko�al�, a jeho kvality ocen� zejm�na �lov�k, kter� je se
skleni�kou jedna ruka. N�zev �piritus byl odvozen od n�meck�ho "der
Spiritus" --~l�h, nikoli z~latinsk�ho v�razu pro "duch" jak by se n�kdo
mohl myln� domn�vat. Alcoholica je vyd�na ve t�ech �ezech a p�ipravena
pro sazbu n�jak�ho brakov�ho krv�ku �i existenci�ln�ho thrilleru.


\input slido \setfonts[Lido/10]
\titul [Lido] Times s lidskou tv��� ; 

Ji� bezm�la sedmdes�t let je Times New Roman, vyn�lez {\bf Stenleye
Morisona}, suver�nn� neju��van�j��m p�smem na sv�t�. V~roce 1932
v~proveden� {\bf Monotype} to bylo bezesporu p�evratn� modern� a z�rove�
kr�sn� p�smo. V~pr�b�hu nov�ch technologi� doch�z� k~deformac�m, a
tak, jak si r�zn� p�smolijny od sebe vyp�j�uj� p�edlohy k~po��ta�ov�mu
zpracov�n�, nev�domky �et�z� chyby a p�ekrucuj� tak p�vodn�
d�lo. {\it Times asi zanedlouho uzraje pro kritickou transkripci
z~p�vodn�ch p�edloh, s~ohledem na v�echny Morisonovy kresebn� ���kov�
mutace, kter� jsou dnes prakticky nezn�m�.}

Kvalita Timesu spo��v� tak� v~jeho inspira�n� s�le. Jen zd�nliv� se
jedn� o~p�smo definitivn�ch hodnot bez mo�nost� modifikace. R�zn�
sv�tov� den�ky si u~p�sma�� objedn�vaj� "modern�j��" p�sma, kter�
z~Timesu vych�zej�. Samotn� lond�nsk� Timesy se rozhodly pro
man�ristickou, nicm�n� opticky perfektn� variaci. List tak dost�v�
novou jiskru a nezam�nitelnou tv��. Na�e Lidov� Noviny p�ed ned�vnem
tak� uva�ovaly o~modifikaci st�vaj�c�ho Timesu. Pou��vaj� dosud
k~sazb� �ty�i TrueTypov� �ezy, kter� obdr�eli grafici s~opera�n�m
syst�mem, kter� odpov�daj� mo�n� �rovni �adov�ho �ten��e, ale zdaleka
ne �rovni sou�asn�ho grafick�ho stylu. Hlavn�m po�adavkem �pravy
Timesu byla maxim�ln� plynulost toku informac� do oka �ten��e,
�spornost sazby a� na druh�m m�st�. V�sledkem je m�rn� forma
zjednodu�en� kresby a zpevn�n� znakov�ho k�du. Slab� tahy zes�leny,
serify soust�ed�ny dovnit� obrazu litery. Tu�n� �ezy m�rn� ztmaveny a
z��eny kv�li dramati�t�j�� vyzna�ovac� funkci. Ob� kursivy hled� zp�t
k~italikov�m form�m, ��m� se m�rn� odchyluj� od Morisonova
klasicistn�ho zp�sobu stylizace. Hlavn� d�raz u~v�ech �ez� byl kladen
na optick� vyrovn�n� (���ky ku�elek) a �sporn� kerning. �ty�i �ezy
s~pracovn�m n�zvem "Thames" nebyly v�ak redakc� p�ijaty pro jejich
p��li�nou originalitu, a tak p�smo asi skon�� v~katalogu St�e�ovick�
p�smolijny.

\hfill {\it Franti�ek �torm}, duben 2000

\noindent{\bf Pozn�mka:} �l�nek vy�el v~51. ��sle �asopisu Font.
%N��e n�sleduje pokra�ov�n� �l�nku.

\titul [Lido] Times s lidskou tv��� II ;

Zad�n� zak�zky pro Lido bylo celkem moud�e formulov�no jako "plynul�
tok informac� do oka �ten��e", tedy p�smo bez v�tvarn�ch ambic�,
s~vylou�en�m v�eho, co p�ek�� �itelnosti. N�vrh se tehdy neujal pro
svou p��li�nou osobitost. Po roce Lidovky zm�nily ��fa a ten se na
ja�e 2001 rozhodl spolupr�ci obnovit. P�smu samotn�mu to rozhodn�
prosp�lo, zjednodu�il jsem co se dalo, ale st�le je�t� to nebylo
"ono". Dal��, a patrn� d�le�it�j�� po�adavek investora toti� trv�:
p�smo mus� vypadat jako Times, a tak jmenovan� den�k bude i nad�le
ti�t�n syst�mov�m, nedbale lokalizovan�m Timesem, jen� je bohu�el na
hony vzd�len p�vodn�mu Timesu New Roman Stanleye Morisona.

P�i n�vrhu "Lida" hodn� pomohla spolupr�ce s~vedouc�m v�roby LN;
d�laly se mnoh� testy p��mo na novinov� rota�ce, kter� odhalily �etn�
slabiny prvn�ch verz�. Tiskov� zkou�ky prok�zaly, �e v~z�kladn�m �ezu
je toto p�smo je�t� �iteln�j�� a �sporn�j�� ne� Times. Kone�n� vzhled
p��tomn� p�smov� rodiny byl v�ak ji� dola�ov�n bez ohledu na p�vodn�
zad�n� --~ponech�ny veselej�� kursivy a odv�n�j�� modelace tu�n�ch
minusek.

Hod� se pro v�echna periodika, kter� cht�j� nen�padn�
opustit ohyzdn� syst�mov� p�sma s~jejich je�t� ohyzdn�j��mi akcenty, a
p�ej�t na sou�asnou �rove� grafick�ho designu. Dokonale vyhov� i
ka�dodenn� pr�ci v~textov�ch editorech a kancel��sk�ch aplikac�ch. M�
dosti vysokou st�edn� v��ku minusek, zkr�cen� serify a zjednodu�en�
zakon�en� obl�ch tah�. To je typick� pro p�sma navr�en� pro mal�
velikosti. Na�e p�smo v�ak snese zv�t�en� i na plak�t, informa�n�
tabuli �i billboard, nebo� je neokoukan� a z�rove� m�rn� ve
v�raze. Dva dopl�kov� z��en� �ezy odpov�daj� asi 80\% kompresi a jsou
samoz�ejm� kresleny �pln� zvlṻ. Od z��en�ch kursiv bylo upu�t�no; u
patkov�ch p�sem p�sob� v�dy pon�kud n�siln�.

P�smo jsem pojmenoval pietn� "Lido" (co� nab�z� "vtipn�" slogany jako
"tiskn�te Lidem, informace Lidem" atd.) a za�adil jej do TypoKatalogu
P�smolijny. Abych vylou�il podez�en� z~dodate�n�ho zpen�en� odm�tnut�
zak�zky, je zde TrueTypov� "Lido STF" ve  
{\bf v�ech �esti �ezech zdarma ke sta�en�}, a
to pro ob� platformy. Z�vaznou podm�nkou pou��v�n� je limit p�ti
instalac�, a nez�vaznou --~uveden� v~tir�i.

Necht�l bych, aby vyd�n� tohoto p�sma bylo pochopeno jako "trucpodnik"
proti ctihodn�mu Timesu.
%
Vyd�v� se jako p�ipom�nka, �e ji� skute�n� existuj� alternativy v�ech
font� ve v�ech cenov�ch relac�ch.



\end

