\chyph % pou�ijte csplain

% M�te mo�nost to p�ezna�kovat do LaTeXu (nap�. \begtt -> \begin{verbatim}
% a \endtt -> \end{verbatim}, \kap text -> \section{text} atd.
% Za nejprobl�mov�j�� v p�ezna�kov�n� pova�uji: "text" -> \verb"text"
% P�imlov�m se rad�ji k tomu to ponechat tak. M�m podle m�ho n�zoru
% p�kn�j�� loga TeX, LaTeX a CSTeX. M��ete rozbalit metriky
% a virtu�ln� fonty k Charteru (p�ilo�en� charter8z.zip) do 
% pracovn�ho adres��e a zpracovat csplainem na instalaci TeXu, 
% kter� obsahuje OFS. P�ed spu�t�n�m dvips je pak pot�eba doplnit 
% do psfonts.map �ty�i ��dky uveden� v souboru mapfile. M��ete m� tak�
% informovat o tom, na kter�ch str�nk�ch se dokument bude ve sborn�ku
% nach�zet, j� oprav�m �daj \firstpage, zplainuji to, zdvipsuji a
% po�lu obratem zp�tky.

\newcount\firstpage   \firstpage=95
\newcount\numpages    \numpages=9

\input ofs [ffonts] \setfonts [Charter/10pt]

%\fontusage \showfonts \end
%\detailfontmessages

\fontdef\tt [CMTypewriter/]
\def\small {\setfonts[/9]\setmath[//]}

\hsize=12,2cm
\vsize=19,3cm
\hoffset=63pt
\voffset=43pt
\parindent=14pt

\lineskiplimit=-10pt
\raggedbottom

\exhyphenpenalty=10000
\widowpenalty=10000
\clubpenalty=10000

\showboxdepth=10 \showboxbreadth=50

\def\starthead{\global\headline=
     {\small \ifodd\pageno \hfil \thetitul \headspace \the\pageno 
     \else \the\pageno \headspace \theauthor \hfil \fi}}
\headline={\hfil\starthead}
\def\headspace{\hskip3em\relax}
\def\makeheadline{\vbox to0pt{\vskip-25pt
  \line{\vbox to8.5pt{}\the\headline}\vss}\nointerlineskip}
\footline={\setfonts[/7]\setmath[//]\baselineskip=9pt
     \vbox{\hbox{\copytext}\hbox{\copykonvoj}}\hfil
     \global\footline={}}
\def\lastpage{\advance\firstpage by\numpages \advance\firstpage by-1
     \the\firstpage}

\def\copytext{Jan Kasprzak, Petr Sojka (edito�i): \SLT~2002 -- sborn�k
       semin��e o~Linuxu a \TeX{}u, str. \the\firstpage--\lastpage, 2002.}
\def\copykonvoj{\copyright~Konvoj, CSTUG, CZLUG 2002}

\newcount\subnum

\def\kap #1\par{\advance\subnum by1
   \removelastskip
   \vskip17pt plus2pt minus1pt\noindent{\setfonts[/12]\bf
   \ifnum\subnum>1 \the\subnum\enspace\enspace\fi \let\CS=\bCS #1}%
   \par\nobreak\vskip11pt plus2pt minus1pt 
   \everypar{\setbox0=\lastbox \everypar={}}}
\def\reference {\subnum=-1 \kap Reference\par \small\baselineskip=11pt}
\def\bib{\par\advance\subnum by1 \leftskip=\parindent 
   \noindent\llap{\the\subnum.\enspace}\ignorespaces}

\def\titul #1 \par{\def\thetitul{#1}\pageno=\firstpage
   \centerline{\setfonts[/14.4]\bf 
   \let\CS=\bCS \let\boldsy=\bboldsy #1}\vskip20pt\relax}
\def\autor #1 \par{\def\theauthor{#1}
   \centerline{#1}\vskip10pt\relax}
\def\institut #1 \par{\centerline{\small #1}}
\def\email #1 \par{\centerline{\small Email: \tt #1}\vskip20pt\relax}
\def\abstrakt #1\par{\bgroup \small \baselineskip=11pt
   \leftskip=3em \rightskip=3em
   \noindent{\bf Abstrakt:}\enspace #1\par \egroup\bigskip}
\def\url#1{{\tt#1}}

\font\mflogo=logo10                       % METAFONT logo
\font\boldsy=cmbsy10 at12pt               % Tu�n� \CS, \AMS.
\font\bboldsy=cmbsy10 scaled\magstep2     % Tu�n� \CS v titulu

\def\CS{$\cal C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{$\cal S$}\kern-.075em $}
\def\bCS{{\boldsy C\kern-.1667em\lower.5ex\hbox{S}\kern-.04em}}
\def\CSTeX{\CS\TeX}
\def\CSTUG{\CS TUG}
\def\CSfont{\CS\kern.1em font}
\def\csplain{\CS\kern.1em plain} \let\CSplain=\csplain
\def\mf{{\mflogo META}\-{\mflogo FONT}}
\def\mp{{\mflogo META}\-{\mflogo POST}}
\def\LaTeX{L\kern-.2em\raise.45ex\hbox{\setfonts[/mag.7] A}\kern-.05em\TeX}
\def\twoe{$2_{\textstyle\varepsilon}$}
\def\LaTeXe{\LaTeX\thinspace\twoe}
\def\bLaTeX{L\kern-.3em\raise.5ex\hbox{\sevenbf A}\kern-.12em\TeX}
\def\cslatex{\CS\kern.05em\LaTeX} \let\CSLaTeX=\cslatex
\def\twoe{$2_{\textstyle\varepsilon}$}
\def\LaTeXe{\LaTeX\thinspace\twoe}
\def\AMS{$\cal A\kern-.166em\lower.5ex\hbox{$\cal M$}\kern-.075em S$}
\def\bAMS{{\boldsy A\kern-.166em\lower.5ex\hbox{M}\kern-.075em S}}
\def\ps{Post\-Script}
\def\SLT{S\kern-0.025em\lower.5ex\hbox{L}\kern-.2emT}
\def\DOS{\hbox{DOS}}

%% Definice verbatim prost�ed� %%          !verb.
\catcode`\"=13
\def"{\hbox\bgroup\let"=\egroup\setverb\tt}
\def\setverb{\def\do##1{\catcode`##1=12}\dospecials\obeyspaces}
\def\begtt{\medskip\bgroup
   \nobreak\setverb \parskip=0pt %\parindent=0pt
   \catcode`\"=12\catcode`\~=13 \obeylines
   \startverb}
{\catcode`\|=0 \catcode`\\=12
  |gdef|startverb#1\endtt{%
        |tt#1|nobreak|egroup|medskip|scannexttoken}}
{\obeyspaces\gdef {\ }}
\long\def\scannexttoken#1{\ifx#1\par\else\noindent#1\fi}

\def\citeref #1 #2 {\expandafter\def\csname cit:#1\endcsname{#2}}
\citeref cstexftp 1
\citeref parpozn  2
\citeref cstexman 3
\citeref t1accent 4
\citeref a2ac     5
\citeref lhotka   6
\citeref mnu      7
\def\cite#1{\expandafter\ifx \csname cit:#1\endcsname\relax
   \message{Warning: cite{#1} is not defined}[??]%
   \else [\csname cit:#1\endcsname]\fi}

%-------------------------------------------------------------------------

\titul  \CSTeX{} -- historie, sou�asn� stav a budoucnost
        %%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\autor Petr Ol��k

\institut Elektrotechnick� fakulta �VUT, Praha

\email olsak@math.feld.cvut.cz

\abstrakt 
  \CSTeX{} je podpora �e�tiny a sloven�tiny v~\TeX{}u a sest�v� ze t��
   z�kladn�ch pil���: \CSfont{}y, \CSplain{} a \CSLaTeX. V~p�edn�ce bych se
   pozastavil podrobn�ji u~ka�d�ho z~nich, zavzpom�nal na to, co se
   kolem v�voje jednotliv�ch bal�k� odehr�lo, upozornil na sou�asn�
   novinky a pokusil se odhadnout budouc� v�voj.


\kap Po��tky \CSTeX{}u
%---------------------

Z�znam o~po��tc�ch po�e�t�n� \TeX{}u lze naj�t v~�l�nku Ladislava
Lhotky~\cite{lhotka}. Autor zde p��e, �e se na podzim roku 1988 se�el
s~Petrem Nov�kem a dohodli se, �e ud�laj� �esk� osmibitov� fonty
(v~\mf{}u) a vzory d�len� slov. Nejprve to vypadalo tak, �e L��a
Lhotka ud�l� fonty a Petr Nov�k vzory d�len�, ale pak to dopadlo
p�esn� naopak.

Doslechl jsem se tak�, �e v~dob�, kdy je�t� neexistoval \TeX{} ve
verzi~3 (do roku 1989), Petr Nov�k vymyslel n�jak� finty, p�i n�� bylo
mo�no dos�hnout �esk�ch akcentovan�ch znak� pomoc� ligatur 
v~\TeX{}ov�ch metrik�ch.

Po vzniku \CSTUG{}u (konec roku 1990) se iniciativy nad roz�i�ov�n�m a
zvelebov�n�m �esk� a slovensk� podpory pro \TeX{} ujal Olin
Ulrych. V~t� dob� se tento projekt za�al naz�vat 
$\cal C\kern-.15em\lower.2ex\hbox{$\cal S$}$~\TeX, pozd�ji
\CSTeX. Olin zapracoval Lhotkovy vzory d�len� a Nov�kovy fonty, p�idal
n�jak� ud�l�tka na �rovni preprocesoru a programy manipuluj�c�
s~"dvi". Prvn� distribuce byly postaveny na PC\TeX{}u, pak SB\TeX{}u.
V~roce 1992 p�e�el \CSTeX{} kopletn� na em\TeX{}ovou distribuci pro
\DOS. J� jsem tehdy ud�lal program pro konfiguraci nab�dek, kter�
spolupracoval s~\DOS{}ov�mi d�vkami~\cite{mnu}. �len�m sdru�en� jsme
v~letech 1993 a 1994 za�ali rozes�lat disketov� bal�ky s~em\TeX{}em a
s~�eskou a slovenskou podporou~-- \CSTeX.

V~t� dob� v�t�ina �len� pou��vala DOS, tak�e em\TeX{} pro DOS byl pro
n� vyhovuj�c�. V~dne�n� dob� u�ivatel� pracuj� s~nejr�zn�j��mi
opera�n�mi syst�my a s~r�zn�mi distribucemi \TeX{}u pro tyto
syst�my. Z~toho d�vodu se v~tomto textu p�idr��me jen u���ho v�znamu
slova \CSTeX, definovan�ho takto:

{\it
\CSTeX{} je sada \TeX{}ov�ch maker, font�, vzor� d�len� slov a
dopl�uj�c�ho software pro podporu �esk� a slovensk� sazby
v~\TeX{}u. Je vytvo�en tak, aby mohl b�t pou�it na libovoln� \TeX{}ov�
distribuci na libovoln�m opera�n�m syst�mu.
}

V~roce 1996 jsem napsal {\it P�r pozn�mek k~nov�mu
\CSTeX{}u\/}~\cite{parpozn}. Tento dokument m� z~dne�n�ho pohledu
pon�kud zastaral� n�zev, proto�e software z~roku~1996 dnes sotva
m��eme pova�ovat za nov�. Nicm�n� zde �ten�� m��e naj�t podrobnou
historickou pozn�mku mapuj�c� l�ta 1992--1996. U� v~tomto textu z~roku
1996 se~sna��m vymezit pojem \CSTeX{} pon�kud ���eji, ne� jen em\TeX{}ov�
distribuce obohacen� o~podporu �e�tiny a sloven�tiny.
Vymezil jsem ho ov�em a� moc �iroko: po��d jsem za \CSTeX{}
pova�oval kompletn� funguj�c� distribuci \TeX{}u s~�eskou a slovenskou
podporou, i kdy� pro bl��e nespecifikovan� opera�n� syst�m.

Na z�klad� vymezen� pojmu \CSTeX{} z~roku 1996 za�aly vznikat ve ftp
adres��i \CSTeX{}u~\cite{cstexftp} podadres��e ozna�en� podle opera�n�ho 
syst�mu �i distribuce \TeX{}u (nap�. {\tt emtex}, {\tt web2c}), kter�
m�ly ambici nab�dnout kompletn� \TeX{}ovou distribuci v�etn� �esk� a
slovensk� podpory. Bohu�el, udr�ovat v�echny nab�zen� distribuce v~aku�ln�m
stavu se nedalo p�i jednom mu�i zvl�dnout, a proto obsahy t�chto
adres��� velmi rychle zastar�valy. 

V~roce 2002 jsem se p�i psan� nov�ho 
{\it Manu�lu k~\CSTeX{}u\/}~\cite{cstexman}
znovu zamyslel nad obsahem pojmu \CSTeX{} a pokusil jsem se jej
vymezit pon�kud opatrn�ji -- stejn�, jak je uvedeno zde.
Zna�n� ��st textu v~tomto p��sp�vku pro konferenci \SLT~2002 
je p�evzata pr�v� z~\cite{cstexman}.

Nov� vymezen� pojem \CSTeX{} se zhruba shoduje 
s~tzv.~{\it j�drem \CSTeX{}u}, co� je slovn� spojen� pou�it� 
u� v~roce 1996 v~\cite{parpozn}. 
J�dro \CSTeX{}u (nov� tedy \CSTeX{}) nab�z�m spr�vc�m jednotliv�ch
\TeX{}ov�ch distribuc� k~za�azen�. Pro tyto ��ely jsem vytvo�il nov�
na ftp adres��i \CSTeX{}u adres�� {\tt base}, kter� obsahuje tary
\CSTeX{}u k~za�azen� do r�zn�ch \TeX{}ov�ch distribuc�. Vzd�v�m se
tedy p�vodn� my�lenky udr�ovat kopie \TeX{}ov�ch distribuc� na ftp 
adres��i \CSTeX{}u v~aku�ln�m stavu. 

\CSTeX{} i v~tomto u���m smyslu d�l�m na ��st povinnou (required) 
a nepovinnou (recomended). Povinn� ��st mus� b�t kompletn� instalovan�
v~\TeX{}ov� distribuci, aby se o~n� mohlo ��ci, �e 
\uv{obsahuje \CSTeX}. P�i vz�jemn� v�m�n� dokument� \uv{psan�ch 
v~\CSTeX{}u} je toti� ot�zka, zda distribuce obsahuje \CSTeX{}, d�le�it�.
Povinn� ��st obsahuje \TeX{}ov� makra, vzory d�len� a fonty,
kter� nejsou z�visl� na opera�n�m syst�mu ani na distribuci \TeX{}u.
Daj� se tedy relativn� snadno implementovat do jak�koli \TeX{}ov� distribuce.
Nepovinn� ��st obsahuje dal�� doprovodn� software, jako nap��klad 
{\tt csindex} (varianta programu {\tt makeindex}) nebo 
program~{\tt vlna} na dopl�ov�n� vlnek za p�edlo�kami.

Povinn� ��st \CSTeX{}u sest�v� ze t�� z�kladn�ch pil���: \CSfont{}y,
\csplain{} a \CSLaTeX. \CSfont{}y jsou konzervativn�m roz���en�m 
Knuthov�ch Computer Modern font�, \csplain{} je konzervativn�m
roz���en�m Knuthova form�tu plain a kone�n� \cslatex{} je jistou
modifikac� b�n� pou��van�ho form�tu \LaTeX. Do povinn� ��sti
\CSTeX{}u je je�t� zahrnuta podpora pou�it� z�kladn�ch 35
PostScriptov�ch font� v~�e�tin� a sloven�tin� prost�ednictv�m
virtu�ln�ch font�.

O~historii, sou�asn�m stavu a budoucnosti jednotliv�ch pil��� si
pov�me podrobn�ji v~n�sleduj�c�ch kapitol�ch.

\kap \CSfont{}y
%-------------

Tvary akcent� \CSfont{}� byly vytvo�eny a implementov�ny v~jazyce
\mf{}u Petrem Nov�kem ve spolupr�ci s~�esk�mi v�tvarn�ky n�kdy na
za��tku 90.~let.  Autor p�enechal \CSfont{}y \CSTUG{}u, kter� s~nimi
m��e libovoln� nakl�dat.

\mf{}ov� k�d byl pak v~letech 1992--1993 d�le upraven Karlem Hor�kem.
Karel se inspiroval z~\mf{}ov�ch zdroj� pro fonty vytvo�en� v~Polsku.
Zapracoval tam mo�nost nastaven� k�dov�n� fontu a vytvo�il makra
umo��uj�c� m�t v�echny hlavn� {\tt mf} soubory se stejn�m 
dvou��dkov�m obsahem.

Na sch�zce tv�rc� \CSTeX{}u na FEL v~roce 1993 bylo rozhodnuto, �e
\CSfont{}y budou m�t k�dov�n� podle ISO~8859-2. Pozd�ji, p�i
implementaci \CSTeX{}u do UNIXo\-v�ch distribuc� nepodporuj�c�ch
zm�ny xord/xchr vektor� se uk�zalo, �e to bylo velmi proz�rav�
rozhodnut�.

V~roce 1993 jsem p�evzal �dr�bu \CSfont{}� do sv�ch rukou. Ud�lal jsem
jen velmi drobn� zm�ny. Posledn� 28.~9.~1996.
Pak jsem v�voj \CSfont{}� zmrazil podobn�m zp�sobem, jako Knuth p�estal
m�nit CM~fonty. Prioritn�m po�adavkem je, aby dokument op�raj�c� se 
o~\CSfont{}y byl od roku 1996 form�tov�n naprosto stejn� dnes i kdykoli 
v~budoucnu. Aby byl tento po�adavek spln�n, nen� tedy mo�n� zas�hnout 
do rozm�r� znak�, kern� a ligaturn�ch tabulek.

V~roce 1996 jsem do \CSfont{}� p�idal virtu�ln� fonty podporuj�c� n�hradu
Computer Modern fonty a naopak.

V~roce 1998 se poda�ilo dohodnout s~autorem te\TeX{}u Thomassem
Esserem, aby za�adil do sv� distribuce \CSfont{}y a cel� \CSTeX.
Od t�to chv�le obsahuj� distribuce odvozen� z~te\TeX{}u implicitn� 
kompletn� \CSTeX.

V~roce 1998 jsem tak� pro pot�eby v�stupu do form�tu PDF vytvo�il
variantu \CSfont{}�, tentokr�t ve form�tu PostScript
Type1. Vy�el jsem z~BaKoMa Type1 implementace 
CM~font� a vytvo�il jsem si program {\tt t1accent}~\cite{t1accent}, 
kter� k~p�smenk�m p�id�val akcenty podle vzorov�ch PostScriptov�ch 
tah� generovan�ch z~p�vodn�ch \CSfont{}� \mp{}em. 
Na mnoha m�stech jsem byl nucen p�istoupit
k~mikrotypografick�m kompromis�m~-- v~drobnostech se kresby n�kter�ch znak�
\CSfont{}� z~Type1 li�� od sv�ch origin�ln�ch \mf{}ov�ch prot�j�k�.
Proto jsem distribuci Type1 \CSfont{}� ozna�il jako \uv{alpha} a do
koment��e jsem dal d�razn� varov�n�, �e tyto fonty je mo�n� pou��vat
na vlastn� riziko. Z~toho d�vodu jsem tak� ponechal 
implicitn� konfiguraci programu {\tt dvips} tak, aby program pou��val
l�ty osv�d�en� v�stup z~\mf{}u, tedy bitmapy form�tu {\tt pk}. 
Type1 \CSfont{}y byly p�vodn� konfigurov�ny v�hradn� pro pdf\TeX.

Rozhodnut� ponechat {\tt dvips} pracovat implicitn� s~bitmapami nar�elo na
probl�my. Neust�le dokola se u�ivat� ptali, jak je mo�n�, �e v�stup 
z~pdf\TeX{}u je dobr�, ale p�i cest� {\tt dvips}~-- {\tt ps2pdf} dost�vaj�
rozt�esen� p�smenka. Byl jsem uond�n velmi �ast�m odpov�d�n�m na 
tuto ot�zku a vysv�tlov�n�m, jak pou��t {\tt dvips} s~jinou ne� 
v�choz� konfigurac�. Ani jsem se tedy nakonec nezlobil, kdy� v~roce
2001 autor te\TeX{}u rozhodl, �e bude \CSfont{}y pro {\tt dvips} implicitn�
konfigurovat ve verzi Type1. Asi ty mikrotypografick� kompromisy ani
tak moc nevad�, zat�mco rozt�esen� p�smenka v~PDF a neznalost pou�it�
jin� ne� v�choz� konfigurace {\tt dvips} zp�sobovala ohe� na
st�e�e.

V~sou�asn� dob� existuj� voln� dostupn� n�stroje, jako nap��klad
{\tt textrace} op�raj�c� se o~{\tt autotrace}. Tyto n�stroje umo�n� p�ev�st 
\mf{}ov� font do Type1 \uv{obtahov�n�m bitmap} skoro automaticky.  
Vyzkou�el jsem to na \CSfont{}ech a s~v�sledkem jsem nebyl v�bec
spokojen: v�sledn� {\tt pfb} soubory byly asi p�tkr�t v�t�� ne� ty
moje \uv{ru�n�} vyroben� a z~BaKoma font� odvozen�. Proto jsem zat�m
alpha verzi Type1 form�tu \CSfont{}� z~roku 1988 neopustil.

Do budoucna bych velmi r�d do \CSfont{}� p�idal znak euro a paragraf. 
Takov� zm�na by byla zp�tn� kompatibiln�, tak�e bych se j� nebr�nil. 
\mf{}ov� zdroje pro paragraf ov��en� na v�ech \CSfont{}ech u� n�kolik 
let m�m, ale nezve�ejnil jsem je. \mf{}ov� zdroje znaku euro by se
snadno daly p�evz�t z~jin�ho \mf{}ov�ho fontu. Nejv�t�� pot�� je ov�em 
v~tom, �e s~uveden�m nov� verze \CSfont{}� dnes nesta�� zve�ejnit jen
\mf{}ov� zdroje a metriky, ale je t�eba m�t okam�it� s~t�m
konzistentn� Type1 varianty font�. Do manu�ln� pr�ce na nov� verzi
Type1 varianty \CSfont{}� se mi ale moc nechce. Je to nevd��n� a rozs�hl�
pr�ce: {\tt pfb} soubor� je v~bal��ku 57 a ka�d� je t�eba disassemblovat,
v~editoru p�idat nov� znaky a znovu p�ev�st na {\tt pfb}.
P�itom s~automatick�mi n�stroji, jak jsem uvedl p�ed chv�l�, nejsem
spokojen.


\kap Podpora z�kladn�ch 35 \ps{}ov�ch font�
%---------------------------------------

Tato podpora je zahrnuta do bal��ku "cspsfonts.tar.gz" a
m� m�n� bohatou historii ne� \CSfont{}y.
Bal��ek za�al vznikat v~z��� roku 1994. Tehdy jsem zjistil, �e
popisy kompozit� v~"AFM" metrice pomoc� ��dk� "CC" jsou spr�vn� p�ev�d�ny
programem "afm2tfm" na odpov�daj�c� kompozity ve vytv��en�m virtu�ln�m
fontu. Probl�m byl jen v~tom, �e origin�ln� "AFM" metriky od Adobe
neobsahovaly popisy v�ech kompozit� pot�en�ch pro �esk� a slovensk�
jazyk. Z~toho d�vodu jsem si vytvo�il program "a2ac"~\cite{a2ac}, kter�
na z�klad� p�ehledn� tabulky kompozity do "AFM" metrik doplnil a
sou�asn� doplnil kerningov� informace pro nov� vytv��en� znaky.  Za
pou�it� tohoto programu pak vznikla sada metrik a virtu�ln�ch font� 
s~p�smenem~"c" na za��tku (nap�. "cptmr").  

V~roce 1996 pak uve�ejnil pan Wagner nov� metriky generovan� stejn�m
zp�sobem, ov�em opravil n�kolik estetick�ch nedostatk� a nav�c metriky
nazval podle doporu�en� Karla Berryho ("8z" a "8t" na konci). Od t�
doby jsou v~bal��ku "cspsfonts.tar.gz" obsa�eny metriky pana Wagnera.
�esk� a slovensk� abeceda je v~t�chto metrik�ch k�dov�na stejn�, jako
v~\CSfont{}ech, tj. podle ISO-8859-2. Pr�v� tomuto k�dov�n� odpov�d� 
koncovka~"8z".

Kone�n� v~roce 1999 jsem musel po konzultaci s~Karlem Berrym metriky
pro rodinu Courier p�ejmenovat z~p�vodn�ho "*8t" na nyn�j�� "*8u",
proto�e n�zvy s~"8t" na konci n�m kolidovaly s~n�zvy stejn�ch font�
v~k�dov�n� podle Corku.  To je zat�m posledn� zm�na v~tomto
bal��ku. 

Do budoucna zva�uji roz���it bal��ek "cspsfonts.tar" o~dal�� metriky a
virtu�ln� fonty~"*.8z" k~voln� ���en�m Type1 \ps{}ov�m font�m. Prvn�
na �ad� m��e b�t font Charter, kter�m je vytvo�en tento sborn�k.
Neuv�domil jsem si, �e se tento font stal voln� ���en�m -- m�m ho
toti� u� l�ta kopuen�. Tak�e metriky k�dov�n� "*8z" u� m�m d�vno
hotov�, jen zat�m nebyly nikde zve�ejn�ny.


\kap \csplain{}
%--------------

\csplain{} vznikl v~roce 1992 jako jednoduch� a minim�ln� roz���en�
Knuthova \hbox{plainu} pou��vaj�c� \CSfont{}y a akceptuj�c� 8bitov� vstup.
Jeho vytvo�en� bylo motivov�no za�azen�m do em\TeX{}ov� distribuce,
kter� se p�ipravovala k~rozes�l�n� �len�m \CS{}TUGu.

\csplain{} se op�ral a st�le op�r� o~star�� makra {\tt hyphen.lan} a 
{\tt plaina4.tex}, kter� u� m�l Olin Ulrych vytvo�ena d��ve.
\csplain{} v~dob� sv�ho vzniku na��tal �esk� vzory d�len�, kter�
vytvo�il L��a Lhotka heuristicky bez pou�it� slovn�k� a programu 
"patgen". J� jsem pro \csplain{} vytvo�il "csplain.ini" a makro 
"csfonts.tex" umo��uj�c� p�i generov�n� form�tu ��st p��mo Knuthovo
makro "plain.tex", a p�itom nat�hnout m�sto CMfont� \CSfont{}y.

V~roce 1995 byly vzory d�len� slov L�di Lhotky vym�n�ny za nov� �esk�
vzory d�len� od Pavla �eve�ka, kter� na to pou�il slovn�k a "patgen".
V~r�mci sv� firmy tyto vzory d�len� prod�v� komer�n�m firm�m pro
pot�eby DTP program�, jako byly Ventura, Pagemaker nebo Quark. Dnes
jsou tyto vzory d�len� tak� nap��klad ve Wordu. Aby Pavel �eve�ek 
odli�il voln� ���en� vzory d�len� pro \CSTUG{} od komer�n� ���en�ch,
voln� ���en� vzory d�len� m�rn� modifikoval. Tvrd� se, �e b�n�
u�ivatel nepozn� rozd�l v~kvalit� vzor� d�len� komer�n�ch a voln�
���en�ch. �eve�kovy vzory d�len� slov jsou v�razn� kvalitn�j�� ne� 
p�vodn� Lhotkovy, a proto jsme u~t�chto vzor� d�len� z�stali. 

Opu�t�n�m Lhotkov�ch vzor� d�len� do�lo k~posledn� zm�n�
v~\csplain{}u, kter� m��e zp�sobit zp�tnou nekompatibilitu v~�esk�m
dokumentu: tj. dokumenty vytvo�en� v~\csplain{}u p�ed rokem 1995 mohly
dopadnout jinak ne� dnes, proto�e n�kter� slova mohla b�t rozd�lena
jinak. Od t�to doby je \csplain{} fixov�n a stabiln� podobn�
jako Knuth�v plain.

Proto�e jsem autorem n�zvu \csplain{}, soubor� "csplain.ini",
"csfonts.tex" a mno�stv� dokumentace k~\csplain{}u a proto�e jej od
jeho vzniku udr�uji, rozhodl jsem se p��sn� db�t na zp�tnou
kompatibilitu.  Zm�ny do \csplain{}u d�l�m jen takov�, kter� jsou
opravdu nezbytn�. To se st�v� jednou za n�kolik let (viz historick�
pozn�mky v~{\tt csplain.ini}). Zm�ny d�l�m tak, �e pouze p�id�m dal��
nejnutn�j�� makra, ale st�vaj�c� makra a jejich v�znam nech�v�m
nezm�n�na. U�ivatel�m \csplain{}u ru��m, �e jejich dokumenty napsan�
v~\csplain{}u a op�raj�c� se o~nem�nn� fonty (nap�. \CSfont{}y nebo
base 35 PostScriptov� fonty, metriky z~\CSTeX{}u), budou i v~budoucnu
\csplain{}em form�tov�ny naprosto stejn�, jako dnes.

Abych mohl takovou z�ruku u�ivatel�m poskytnout, nen� \csplain{}
zve�ejn�n pod GNU GPL, ale jedn� se o~licenci velmi podobnou Knuthov�.
P�esn� zn�n� licence je uvedeno na konci souboru {\tt csplain.ini}.
Zhruba �e�eno, jedn� se o~\uv{patent na n�zev}. \csplain{} m��ete svobodn�
distribuovat, pou��vat a m�nit, ale pokud jej zm�n�te, nesm�te jej
d�le distribuovat pod n�zvem \csplain{}. Zm�ny v~\csplain{}u m��e d�lat jen
tzv.~\uv{sou�asn� administr�tor \CSTeX{}u}, co� jsem zat�m st�le j�.
Pokud bych v~budoucnu toto b��m� n�komu p�edal, pak ur�it� jen takov�mu
�lov�ku, kter� m� na budoucnost \csplain{}u stejn� n�zor, jako j�.

\csplain{} i nad�le pova�uji za minim�ln� roz���en� Knuthova plainu a
nikdy do n�j nep�id�m ��dn� slo�it�j�� makro vylep�uj�c� u�ivatelsk�
komfort (jako nap��klad "eplain" nebo OFS). Zast�v�m n�zor, �e
u�ivatel plainu a \csplain{}u chce m�t v�echna makra pod svou vlastn�
kontrolou a rad�ji si je ud�l� s�m, ne� aby spol�hal na hotov�, ale
m�n� stabiln�, �e�en�.  U�ivatel plainu/\csplain{}u si vytv��� vlastn�
st�le znovu pou��van� makra, kter� mu mus� fungovat ve v�ech i
budouc�ch verz�ch \csplain{}u. Proto se sna��m \csplain{} 
pokud mo�no nem�nit.

L�kav� je nap��klad zm�na definice uvozovek v~\csplain{}u jednodu�e na

\begtt
\long\def\uv#1{\clqq#1\crqq}
\endtt
%
aby fungoval automatick� kerning s~ob�ma stranami uvozovek. Tuto zm�nu
ale nikdy v~\csplain{}u neud�l�m, proto�e nen� zp�tn� kompatibiln� se
st�vaj�c�m �e�en�m a v~n�kter�ch dokumentech by uvnit� "\uv" p�estaly
fungovat verbatim konstrukce. Rad�ji budu ps�t do omrzen� do
dokumentace, �e takov� jednoduch� definice je asi lep��, ne� ta
z~\csplain{}u, a �e si ji ka�d� m��e za�adit do sv�ch maker.

Zm�nu v~\csplain{}u z~"<Feb. 2000>" pova�uji za asi nejv�t��, kterou
jsem byl ochoten ud�lat. Tehdy jsem za�adil do \csplain{}u
alternativn� k�dov�n� Cork, kter� samoz�ejm� nen� a nikdy nebude
v~\csplain{}u implicitn�. Implicitn� nad�le z�st�v� k�dov�n� podle
ISO-8859-2, tedy podle \CSfont{}�.
K~p�id�n� podpory Corku m� motivovala skute�nost, �e
se kolem m� pohybovalo mnoho u�ivatel� plainu, kte�� r�di pou��vaj�
fonty v~tomto alternativn�m k�dov�n�. Sv�m krokem jsem jim umo�nil
pou��vat \csplain{}, tak�e si nemusej� vytv��et sv� vlastn� form�ty.

Jsem si v�dom probl�mu s~touto zm�nou spojen�m: do em\TeX{}u (bin�rky
"tex.exe" i "tex386.exe") se ani po zm�n� pam�ov�ch parametr� pomoc�
p�ep�na�� nevejde p�t vzor� d�len� slov (angli�tina, �e�tina 
v~ISO-8859-2 a v~Corku a sloven�tina v~ISO-8859-2 a v~Cokru).
V~t�to distribuci je mo�no form�t vygenerovat jen bin�rkou
"htex386.exe". Proto z�st�v� podpora k�dov�n� podle Corku v~\csplain{}u
jako nepovinn�, tj. nelze o�ek�vat, �e ji v�ichni u�ivatel� \CSTeX{}u
budou m�t. Tak� se d� tato podpora vypnout pomoc� "\let\Cork=\relax"
p�ed zaveden�m souboru "csplain.ini".

Mo�n� u� tu��te, pro� jsem �ekal a� do roku 2000 s~p�id�n�m takov�ho
roz���en�. Usoudil jsem, �e na prahu nov�ho tis�cilet� u� snad em\TeX{}ovou
distribuci moc lid� nepou��v�.

Pokud jde o~budoucnost \csplain{}u, pak nep�edpokl�d�m ��dn� v�razn�
zm�ny a v�dy budu nekompromisn� dodr�ovat zp�tnou kompatibilitu. 
Jedin� v�c, kter� by mohla kompatibilitu ohrozit, je
zaveden� kvalitn�j��ch slovensk�ch vzor� d�len� slov. V���m, �e
sloven�t� kolegov� rad�ji p�ejdou na kvalitn�j�� vzory d�len� slov,
ne� aby lp�li na absolutn� zp�tn� kompatibilit� s~ne p��li� kvalitn�mi
vzory d�len�. Ot�zka pouze z�st�v�, kdo nov� slovensk� vzory d�len� 
ud�l�\dots


\kap \cslatex{}
%--------------

\cslatex{} vytvo�il zhruba v~roce 1992 Ji�� Zlatu�ka. Od n�j poch�z�
my�lenka na�ten� vzor� d�len� stejn�ho jazyka v~r�zn�ch k�dov�n�ch a
p�edefinov�n� \LaTeX{}ov�ho makra "\DeclareFontEncoding". Na sv�
soukrom� implementaci \TeX{}u tehdy provozoval mimo jin� fonty k�dovan�
v~KOI-8, tak�e p�ep�n�n� vnit�n�ho k�dov�n� \LaTeX{}u si vlastn�
ud�lal pro svoje pot�eby. Ji�� Zlatu�ka je pravd�podobn� tak� autorem
maker "\splithyphens" a "\standardhyphens", kter� zap�naj� a vyp�naj�
inteligenci znaku~"-". Ve�ker� makra napsal dob�e
dokumentovan� pro pou�it� v~syst�mu "docstrip". Svou pr�ci zve�ejnil pod
licenc� GPL mimo jin� podle jeho slov proto, �e pokud to bude n�koho
zaj�mat, tak to m��e d�le udr�ovat a zvelebovat podle sv�ch vlastn�ch
p�edstav. On s�m se kv�li sv� zanepr�zn�nosti v~jin� oblasti t�mto
probl�mem pozd�ji z�ejm� nezab�val.

Po sch�zce tv�rc� \CSTeX{}u v~roce 1993 p�evzal starost o~\cslatex{}
podle dohody Zden�k Wagner, kter� vytvo�il definice k�dov�n�
"IL2". Vytvo�il tak� pro \cslatex{} defini�n� soubory "fd" jednak 
pro \CSfont{}y a jednak pro PostScriptov� fonty (bal��ek 
"cspsfonts.tar.gz"). V~t� dob� byl je�t� \cslatex{}u implementov�n
pro verzi \LaTeX{}u~2.09. V~em\TeX{}ov� distribuci \CSTeX{}u je
st�le tato implementace obsa�ena ("cslt209.zip" v~adres��i "emtex").
Sou��st� dne�n�ho \CSTeX{}u ("cslatex.tar.gz" v~adres��i "base") 
u� podpora t�to star� verze \LaTeX{}u nen�. 

A�koli mo�nost na��st vzory d�len� jednoho jazyka ve v�ce k�dov�n�ch dal
\cslatex{}u u� Ji�� Zlatu�ka, byla tato mo�nost a� do roku 1999
implicitn� v~souboru "hyphen.cfg" vypnuta a \cslatex{}
bez editace tohoto souboru pracoval jen v~k�dov�n� \CSfont{}�. D�vod
u� jsem zm�nil v~kapitole o~\csplain{}u: v~em\TeX{}ov� distribuci se
p�t vzor� d�len� do pam�ti bin�rek "tex.exe" a "tex386.exe" prost�
neve�lo.

Soubor "czech.sty" m� asi podstatn� del�� historii ne� \cslatex{}. Poch�z� 
z~d�lny Olina Ulricha. kter� se z�ejm� inspiroval podobn�m stylov�m
souborem pro n�meck� jazyk. Olin rovn� vytvo�il makra "\csprimeson" a
"\csprimesoff". Zden�k Wagner pak p�evzal Olin�v stylov� soubor 
a upravil jej pro provoz v~\cslatex{}u. Slovenskou ��st v�etn� vzor� 
d�len� slov vytvo�ila Janka Chleb�kov�. Soubor "slovak.sty" je
p�esnou kopi� souboru "czech.sty" s~vyj�mkou slovensky
�pecifick�ch ��st�.

V~duchu licence GPL p�evzal zhruba v~roce 1997 �dr�bu \cslatex{}u
Jaroslav \hbox{�najdr}. Ud�lal n�kolik �prav stylov�ch soubor� "czech.sty" a
"slovak.sty" v�etn� p�echodu na novou definici uvozovek, uvnit�
jejich� argumentu nefunguj� verbatim konstrukce. T�m kuri�zn�
zp�sobil, �e \cslatex{}em od t�to doby nejde bez chyb form�tovat �esk�
p�eklad �vodu do \LaTeX{}u, kter� je pod n�zvem bal��ku
"csuvodlat.tar.gz" sou��st� dokumentace \CSTeX{}u. Je to n�zorn�
uk�zka toho, co m��e zp�sobit zm�na k�du, kter� nerespektuje zp�tnou
kompatibilitu. Pan �najdr rovn� napsal "html" dokumentaci
k~\cslatex{}u, kter� popisuje instalaci \cslatex{}u ze zdrojov�ch soubor�
pou�it�m docstripu. Pou�ijete-li ale bal��ek "cslatex.tar.gz",
pak nemus�te docstrip aplikovat, proto�e vedle zdrojov�ch soubor�
jsou tam u� p��tomny i v�echny soubory, kter� vznikaj� po aplikaci 
"docstrip"u.

J� osobn� jsem o~\LaTeX{} a t�m p�dem \cslatex{} jevil od za��tku
mal� z�jem, proto�e osobn� pou��v�m \csplain.
V~roce 1999 jsem nicm�n� p�idal p�r ��dek maker do souboru
"czhyphen.tex" tak, aby byl pou�iteln� v~babelizovan�m \LaTeX{}u.
Do t� doby toti� tato v�tev \LaTeX{}u pou��vala Lhotkovy
vzory d�len�, zat�mco v~\cslatex{}u jsme u� �ty�i roky m�li daleko
kvalitn�j�� �eve�kovy vzory d�len�. Tyto nov�j�� vzory d�len� jsou
naps�ny za pou�it� \TeX{}ov�ch sekvenc�, co� je sice nez�visl�
na k�dov�n� �e�tiny, ale bal��ek Babel to implicitn� nedok�e str�vit
a o�ek�v� vzory d�len� v~k�dov�n�~"T1". Upraven� soubor jsem 
nazval Babelovsky: "czhyph.tex", zat�mco v~\CSTeX{}u z�st�v� p�vodn�
soubor "czhyphen.tex". 

Na v�borov� sch�zi v~roce 1999 jsem dostal za �kol prov��it
mo�nost spojen� babelizovan�ho \LaTeX{}u s~\cslatex{}em. Neust�l�
dotazy za��naj�c�ch u�ivatel�, kte�� si pletou tyto dva \LaTeX{}y, n�s
utvrzuj� v~tom, �e by se pro slou�en� m�lo n�co ud�lat.

Analyzoval jsem proto makra Babelu a ud�lal n�vrh na mo�n� zapracov�n�
funkcionality \cslatex{}u do Babelu. Domn�v�m se, �e \cslatex{} klidn�
m��e p�estat existovat, ale babelizovan� \LaTeX{} mus� bezpodm�ne�n�
p�evz�t v�echny vlastnosti \cslatex{}u tak, aby dokumenty d��ve
zpracov�van� \cslatex{}em byly naprosto stejn� a bez jedin� �pravy
zpracovan� nov�m babelizovan�m \LaTeX{}em. Kv�li tomuto po�adavku
mus� babelizovan� \LaTeX{} um�t na��tat vzory d�len� stejn�ho jazyka
ve v�ce k�dov�n�ch, jako to nyn� d�l� \cslatex{}. Dosp�l jsem
k~z�v�ru, �e �ist�m �e�en�m tohoto probl�mu je jedin� z�sah do j�dra
\LaTeX{}u samotn�ho, aby dok�zal p�i zm�n� k�dov�n� font� p�epnout
automaticky i vzory d�len�. Zlatu�ka kv�li tomu p�edefinoval makro
j�dra \LaTeX{}u "\DeclareFontEncoding". Tato z�plata, �i jinak �e�eno
odm�tnut� p�vodn�ho k�du tohoto makra, je na �rovni Babelu podle m�ho
n�zoru velmi ne�ist� �e�en�. Skute�nost, �e p�ep�n�n� vzor� d�len� p�i
p�epnut� k�dov�n� font� \LaTeX{}ov� j�dro ne�e��, pova�uji za
chybu \LaTeX{}u. V~roce 1999 jsem tedy po��dal \LaTeX{}-team, aby
zapracoval zm�nu v~duchu Zlatu�kova n�vrhu do \LaTeX{}ov�ho j�dra.
M�j n�vrh nebyl \LaTeX{}-teamem akceptov�n. Za t�chto
okolnost� nejsem schopen zapracovat funkcionalitu \cslatex{}u do
Babelu, proto�e to prost� nejde. U�ivatel� \LaTeX{}u se budou muset
nad�le pot�kat s~t�m, �e jejich obl�ben� form�t trp� ur�itou 
schizofremi�.

Spole�n� se slou�en�m \cslatex{}u s~Babelem jsem p�ipravoval z�sadn�
revizi styl� "czech.sty" a "slovak.sty" -- v~podstat� jsem m�l 
v~�myslu jejich tot�ln� p�eps�n�. Tyto stylov� soubory obsahuj�
mno�stv� relikt� z~dob minul�ch, plno zcela nepou��van�ch v�tv� ve
slo�it�m v�tven� pomoc� "\if" a st�vaj� se tot�ln� nep�ehledn�mi.
Proto�e ale ke slou�en� \cslatex{}u s~Babelem nakonec nedo�lo, upustil
jsem zat�m od pl�nu pracovat na t�ch stylov�ch souborech. 
Nen� ale vylou�eno, �e k~tomu dojde v~budoucnosti. V~takov�m p��pad�
po��t�m s~t�m, �e makra "\splithyphens" a "\standardhyphens"
p�esunu z~form�tu do stylov�ho souboru, kam p�irozen� pat��.
Dokumenty, kter� tato makra pou��vaj�, a p�itom nemaj� v~z�hlav�
"\usepackage{czech}" ani "\usepackage{slovak}", pak nebudou fungovat.
P�edpokl�d�m, �e takov�ch dokument� nen� mnoho, proto�e \cslatex{} a
stylov� soubory jsou v�t�inou pou��v�ny sou�asn�. 

Proto�e pan �najdr se p�estal \cslatex{}em zab�vat, byl jsem nucen
v~roce 2002 zan�st do stylov�ch soubor� jednu opravu podle po�adavku
pana Kubena osobn�. Neznamen� to ale, �e bych se ujal iniciativy nad
\cslatex{}em. Jak jsem u� vysv�tlil, jsem ochoten p�evz�t iniciativu
jen tehdy, kdy� bude \LaTeX{}ov� j�dro um�t p�ep�nat mezi r�zn�
k�dovan�mi vzory d�len� stejn�ho jazyka. P�itom �lenov� \LaTeX{}-teamu
jsou toho n�zoru, �e to mo�n� bude zapracov�no a� do \LaTeX{}u~3.

\kap B�je�n� mu�i na po��tac�ch stroj�ch
%---------------------------------------

Vzpom�n�m-li na p�elom 80. a 90. let minul�ho stolet�, pak z~hlediska
rychlosti rozvoje informa�n�ch technologi� mluv�m vlastn�
o~po��ta�ov�m prav�ku. Pr�v� v~t� dob� za�al vznikat \CSTeX. Tak jako
\uv{b�je�n� mu�i na l�taj�c�ch stroj�ch} polo�ili z�klady dne�n�
leteck� dopravy, stejn� bychom o~lidech, kte�� se v~t� dob� motali
kolem po��ta�� mohli ��kat \uv{b�je�n� mu�i na po��tac�ch
stroj�ch}. Zvl�t� jsme pak vd��ni t�m, po kter�ch krom� nad�en� a
okouzlen� nad novou progres�vn� technikou z�stalo taky n�co
u�ite�n�ho. Pod�v�me-li se na historii \CSTeX{}u, m��eme sm�le
prohl�sit, �e tam najdeme takov�ch b�je�n�ch mu�� celou �adu 
(ve sv�m �l�nku jsem zm�nil i jednu �enu).  Je mo�n�, �e jsem 
na n�koho zapomn�l, proto�e s�m jsem se dostal k~\TeX{}u a� relativn�
pozd�: v~roce~1992. 


\reference

\bib V�choz� adres�� \CSTeX{}u je na
     \url{ftp://math.feld.cvut.cz/pub/cstex}
     a kopie se nal�z� na 
     \url{ftp://ftp.cstug.cz/pub/local/cstex}.
     V~dal��ch odkazech bude toto m�sto ozna�ov�no jako 
     {\tt cstex:/}.

\bib Petr Ol��k. {\it P�r pozn�mek k~nov�mu \CSTeX{}u}. 
     Voln� ���en� dokumentace k~\CSTeX{}u, 
     viz~\url{cstex:/parpozn.tex} nebo \url{cstex:/parpozn.pdf}. 1996.

\bib Petr Ol��k. {\it Manu�l k~\CSTeX{}u}. 
     Dokumentace k~\CSTeX{}u,\url{cstex:/cstexman.tex} nebo 
     \url{cstex:/cstexman.pdf}. 2002.

\bib \url{ftp://math.feld.cvut.cz/pub/olsak/t1accent/}.

\bib \url{ftp://math.feld.cvut.cz/pub/olsak/a2ac/}.

\bib Ladislav Lhotka. {\it �esk� d�len� pro \TeX}. Zpravodaj
     �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u, 4/1991, 
     pp~8--9. 

\bib Petr Ol��k. {\it Program MNU: Konfigurovateln� menu pro
     spou�t�n� aplikac� pod DOSem}. Zpravodaj
     �eskoslovensk�ho sdru�en� u�ivatel� \TeX{}u, 3/1992, pp~141--148.

\bye 

