\chyph  % pou�ijte csplain

\lineskiplimit=-2pt

\input sjbasker
\input epsf

\setfonts [JBaskervilleText/] \setsimplemath
\mathchardef\times="2202

%% Parametry sazby %%
\emergencystretch=2em                   % Dodate�n� rozta�itelnost
\parindent=14pt                         % Odstavcov� zar�ka
\widowpenalty=10000 \clubpenalty=10000  % Absolutn� z�kaz vdov a sirotk�
\lineskip=0pt                           % Velk� boxy se budou dot�kat
\bigskipamount=12pt \medskipamount=6pt  % Nevkl�dat deformovateln� v�pl�ky
\smallskipamount=3pt
\vsize=14pt \advance\vsize by55\baselineskip
\hbadness=5000

\def\subsec #1\par{\bigskip\hbox{}\nobreak\vskip-\medskipamount
   \hbox{\bf #1}\nobreak\medskip}

\def\titul #1\par{\noindent\hfil{\baselineskip=24pt
                  \setfonts[/17]\bf#1\bigskip}}
\def\autor #1\par{\titul #1\par}

\def\url#1{{\tt#1}}

\def\ps{Post\-Script}
\font\mflogo=logo10
\font\mflogosl=logosl10
\def\mf{{\mflogo META}\-{\mflogo FONT}}
\def\itmf{{\mflogosl META}\-{\mflogosl FONT}}

\def\abstrakt{\noindent{\bf Abstrakt.} }

\headline={\hfil\starthead}
\def\starthead{\global\headline=%
  {\it EurOpen --- XIX. konference \headrule\space 
       Form�ty font� v typografick�ch syst�mech}}
\def\headrule{\leaders\hrule height3pt depth-2.6pt\hfil}

\nonstopmode
\newdimen\colsep  \colsep=2em % horiz. mezera mezi sloupci 
\newcount\tempnum             % pracovn� prom�nn�
\splittopskip=\baselineskip
\def\roundtolines #1{%% zaokrouhl� na cel� n�sobky vel. ��dku
   \divide #1 by\baselineskip \multiply #1 by\baselineskip}
\def\corrsize #1{%% #1 := #1 + \splittopskip - \topskip
   \advance #1 by \splittopskip \advance #1 by-\topskip}
\def\begmulti #1 {\par\bigskip\penalty0 \def\Ncols{#1}
   \setbox0=\vbox\bgroup\penalty0
   %% \hsize := ���ka sloupce = (\hsize+\colsep) / n - \colsep
   \advance\hsize by\colsep
   \divide\hsize by\Ncols  \advance\hsize by-\colsep}
\def\endmulti{\vfil\egroup \setbox1=\vsplit0 to0pt
   %% \dimen1 := velikost zbyl�ho m�sta na str�nce
   \ifdim\pagegoal=\maxdimen \dimen1=\vsize \corrsize{\dimen1}
   \else \dimen1=\pagegoal \advance\dimen1 by-\pagetotal \fi
   \ifdim \dimen1<2\baselineskip
     \vfil\break \dimen1=\vsize \corrsize{\dimen1} \fi
   %% \dimen0 := v��ka n sloupcov� sazby po rozd�len� do sloupc�
   %% = (\ht0 + (n-1)\baselineskip) / n, zaokruhleno na ��dky
   \dimen0=\Ncols\baselineskip \advance\dimen0 by-\baselineskip
   \advance\dimen0 by \ht0 \divide\dimen0 by\Ncols
   \roundtolines{\dimen0}
   %% Rozd�lit sazbu n sloupc� do str�nek nebo nerozd�lit ?
   \ifdim \dimen0>\dimen1 \splitpart  
   \else \makecolumns{\dimen0} \fi
   \ifvoid0 \else \errmessage{ztracen� text ve sloupc�ch?} \fi
   \bigskip}
\def\makecolumns#1{\setbox1=\hbox{}\tempnum=0
   \loop \ifnum\Ncols>\tempnum
      \setbox1=\hbox{\unhbox1 \vsplit0 to#1 \hss}
      \advance\tempnum by1
   \repeat
   \hbox{}\nobreak\vskip-\splittopskip \nointerlineskip
   \line{\unhbox1\unskip}}
\def\splitpart{\roundtolines{\dimen1}
   \makecolumns{\dimen1} \advance\dimen0 by-\dimen1
   %% \dimen0 := v��ka _zbyl�_ n sloupcov� sazby
   %% \dimen1 := pr�zdn� m�sto na str�nce = (cca) \vsize
   \vfil\break
   \dimen1=\vsize \corrsize{\dimen1}
   %% Rozd�lit zbylou sazbu n sloupc� do v�ce str�nek ?
   \ifvoid0 \else
      \ifdim \dimen0>\dimen1 \splitpart
      \else \makecolumns{\dimen0} \fi \fi}

\hyphenation{True-Type}

\titul Form�ty font� v~typografick�ch syst�mech\hfil\break\null\hfil a jejich p�evod
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\autor Petr Ol��k

\abstrakt
{�vod do problematiky form�tu font�. 
Jak aplikace na zpracov�n� textu pracuj� s~fonty.
K�dov�n� dokument� a n�vaznost na k�dov�n� font�. 
Metrick� �daje font�. Podrobn�j�� popis form�tu Type-1.
Probl�my p�i interpretaci licen�n�ch text� ke
komer�n� ���en�m font�m.}

\begmulti 2

\subsec Zaveden� pojm�
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Nejprve bychom si m�li ��ci, co budeme rozum�t pod slovem font.
Jednou v�tou by se dal tento pojem vyj�d�it jako implementace n�jak�ho
p�sma v~po��ta�i. Zkus�me se na to pod�vat podrobn�ji.

Tu��me, �e font mus� obsahovat informace o~jednotliv�ch znac�ch p�sma
a tyto informace mohou b�t v~r�zn�ch form�tech font� implementov�ny
rozli�n�m zp�sobem. Bez z�vislosti na form�tu font�
obsahuje ka�d� font informace dvoj�ho druhu. Jednak jsou to 
{\it metrick� �daje\/} a za druh� pak samotn� {\it kresby znak�}. 
V~metrick�ch �daj�ch jsou pokyny pro s�zec� stroj, jak
vypadaj� z�kladn� rozm�ry znak�, jak� je doporu�eno dodate�n� 
mezerov�n� mezi n�kter�mi dvojicemi znak� (tzv.~{\it kerning\/}) 
a kter� skupiny znak� se maj� nahradit slitkem neboli {\it ligaturou}.
N�kter� form�ty mohou b�t navr�eny pon�kud nevhodn� tak, �e v~nich
n�kter� z~uveden�ch informac� nelze implementovat a jin� naopak mohou
obsahovat mnoho dal��ch podobn�ch pokyn� pro s�zec� stroj.

{\it S�zec�m strojem\/} rozum�m takov� algoritmus, kter� m� za �kol
zpracovat text ve zvolen�m fontu a vypo��tat z~toho plynouc� rozm�ry
sazby. Obvykle s�zec� stroj obsahuje tak� algoritmy na d�len� slov,
co� je sou��st problematiky optim�ln�ho rozvr�en� sazby v~zadan�ch
rozm�rech. Ide�ln� s�zec� stroj v�bec nepracuje s~vlastn�mi kresbami
znak�, ale pro v�po�et sazby mu naprosto sta�� metrick� �daje fontu.
P��kladem takov�ho s�zec�ho stroje je \TeX. 

V�stup s�zec�ho stroje (tj. na definitivn� n�vrh rozlo�en� sazby) je
obvykle pot�eba prohl�dnout na monitoru po��ta�e, aby si u�ivatel
ud�lal p�edstavu, jak ta sazba vlastn� vypad�. O~to se staraj� 
{\it algoritmy n�hledu}, kter� pot�ebuj� pracovat s~tvary jednotliv�ch
znak�. Na druh� stran� tyto algoritmy u� nemusej� ��st metrick�
informace, proto�e pracuj� s~definitivn�m rozlo�en�m sazby a dopl�uj�
do jednotliv�ch m�st sazby podle pokyn� s�zec�ho stroje kresby
po�adovan�ch znak�. P��kladem algoritm� n�hledu jsou algoritmy, kter�
zobrazuj� v�stup \TeX{}u (tzv. dvi) na monitoru. Ty jsou
implementov�ny t�eba v~programu {\tt xdvi}.

S�zec� stroj a algoritmy n�hledu jsou sou��st� ka�d�ho
interaktivn�ho textov�ho procesoru nebo DTP programu.  Hranice mezi
s�zec�m strojem a algoritmy n�hledu je zde ov�em jen teoretick�,
proto�e oboj� b�v� sou��st� jedin� aplikace. Kvalita a mo�nosti
s�zec�ho stroje v~t�chto aplikac�ch v�t�inou v�razn� pokulh�vaj� za
specializovan�mi s�zec�mi stroji, jak�m je t�eba \TeX{}. Ilustruji to
na konkr�tn�m p��klad�.  V~posledn�ch verz�ch InDesignu se objevily
novinky, kter� kone�n� zahrnuj� n�kter� ji� 20 let pou��van� 
vlastnosti z~\TeX{}u. M�m na mysli nap��klad automatick�
nahrazov�n� ligatur podle metrick�ch �daj� ve fontu nebo algoritmus
v�po�tu optim�ln�ho zlomu odstavce. Na n�kter� b�n� vlastnosti
\TeX{}u si u�ivatel� komer�n�ch DTP program� budou asi muset
po�kat, a� se mo�n� objev� v~budouc�ch verz�ch (nap�. algoritmy pro v�po�et
sofistikovan� matematick� sazby), a n�kter� vlastnosti jsou pro tyto
u�ivatele z~principu nedostupn� (nap�. d�kladn� dokumentace s�zec�ho
stroje v�etn� p�ilo�en�ch podrobn� dokumentovan�ch zdrojov�ch text�).

Algoritmy n�hledu musej� �zce spolupracovat s~{\it rasteriz�rem
font�}, co� je algoritmus staraj�c� se o~p�eveden� popisu tvaru
jednotliv�ch znak� z~intern�ho form�tu fontu do bitov� mapy
v~konkr�tn�m rozsahu. Tento rozsah se vypo��t� ze dvou parametr�: 
z~velikosti p�sma v~sazb� a z~rozli�en� v�stupn�ho za��zen�. S~rostouc�
velikost� p�sma nebo s~rostouc�m rozli�en�m v�stupn�ho za��zen� roste
i rozsah bitov� mapy jednotliv�ho znaku.

P��kladem rasteriz�ru font� je t�eba \mf. Ten p�ev�d� tvary znak�
implementovan� ve form�tu \mf{} (pomoc� matematick�ch k�ivek a pokyn�
pro tahy pera p�esn� definovan�ho tvaru) do bitov�ch map, se kter�mi
si porad� nap��klad ji� zm�n�n� prohl��e� sazby {\tt xdvi}.
Jin�m p��kladem rasteriz�ru je Adobe Type Manager (ATM), kter� rastruje fonty
form�tu \ps{} Type-1 pro pot�eby zobrazen� znak� na monitoru
po��ta�e. K~tomuto rasteriz�ru se vr�t�me pozd�ji. Je�t� jin�m
p��kladem rasteriz�ru m��e b�t \ps{}ov� RIP (Raster Image Procesor)
v~tisk�rn� nebo osvitov� jednotce. Ten se star� nejen o~rastrov�n�
znak� pou�it�ch font�, ale t� o~rastrov�n� obr�zk�. Obr�zky 
se zde nebudeme zab�vat, proto�e to p�esahuje t�ma tohoto p��sp�vku.

Algoritmy n�hledu musej� p�i kresb� znaku �e�it nav�c jeden
probl�m, kter� se obvykle p�i kone�n�m tisku dokumentu nevyskytuje.
T�mto probl�mem je ot�zka, jak vykreslit jednotliv� znaky na monitoru
po��ta�e tak, aby to i p�es n�zkou rozli�ovac� schopnost tohoto
za��zen� bylo aspo� �iteln�. K~tomuto ��elu se ke kresb�m znak� do
n�kter�ch form�t� font� p�ibaluj� je�t� tzv. {\it hintovac�
informace}, co� jsou pokyny pro rasteriz�r, jak se m� vyrovnat
s~rastrov�n�m pro n�zk� rozli�en�. Jinou mo�nost �e�en� tohoto probl�mu
najdeme v~n�hledov�ch programech v�stupu \TeX{}u (nap�. u� dvakr�t
zm�n�n� program {\tt xdvi}). Tyto programy po��daj� rasteriz�r
o~bitmapu fontu typicky v~rozli�en� v�stupn�ho za��zen� 600~dpi (to je
samoz�ejm� mo�n� konfigurovat i jinak). Tyto bitmapy pak mohou b�t
zobrazeny do v�stupn� bitmapy monitoru v~r�zn�ch velikostech n�hledu
tak, aby se $n\times n$ pixel� bitmapy znaku prom�tlo 
na jeden pixel monitoru, kde~$n$ je cel� ��slo. Velikosti n�hledu 
lze tedy m�nit pouze skokem. Na druh� stran� lze p�i tomto postupu 
pou��vat pro danou velikost n�hledu a� $n\times n$ r�zn�ch
�rovn� �edi pro v�sledn� pixel monitoru. �rove� �edi lze po��tat
podle pom�ru �ern�ch a b�l�ch pixel� na odpov�daj�c� ��sti vstupn� bitmapy
znaku. Tento trik zn�m� pod n�zvem {\it antialiasing} v�razn� 
zlep�� �itelnost p�sma na monitoru. 


N�kdy se st�v�, �e n�m nesta�� n�hled dokumentu na obrazovce po��ta�e,
ale pot�ebujeme dokument vytisknout. V~takov�m p��pad� p�ich�z� ke
slovu znovu rasteriz�r fontu, kter� nyn� rastruje p�smo do rozli�en�
podle parametr� tisk�rny nebo jin�ho v�stupn�ho za��zen�. Rozd�ly
mohou b�t pouze v~tom, kde tento rasteriz�r pracuje. �asto se st�v�, �e
rasteriz�r pracuje p��mo na na�em po��ta�i p�i p��prav� tiskov�
�lohy. Tiskov� �loha pak obsahuje bitov� mapy jednotliv�ch znak�,
kter� si tisk�rna sestav� do bitov�ch map cel�ch str�nek a vytiskne.
S~t�mto p��stupem se setk�v�me u~jednoduch�ch tisk�ren, kter� nemaj�
implementov�n vlastn� rasteriz�r, a d�le u~p�sem, kter� jsou p��tomna
v~po��ta�i jen v~takov�m form�tu, kter� je rasteriz�ru tisk�rny
nesrozumiteln�. P��kladem m��e b�t \ps{}ov� RIP v~tisk�rn� a font
implementovan� jen ve form�tu \mf{}. Pak mus� program \mf{} p�ipravit
je�t� v~po��ta�i bitov� mapy znak�, tiskov� ovlada� generuj�c�
\ps{}ov� k�d pro tisk�rnu tyto bitmapy do v�stupn�ho k�du za�ad� a RIP
tisk�rny tyto bitmapy pou�ije (takov� bitmapov� font je z~pohledu
\ps{}ov�ho RIPu implementov�n jako font Type-3).

Jinou mo�nost� je p��pad, kdy rasteriz�r pracuje ve v�stupn�m
za��zen�. Typick�m p��kladem takov�ho rasteriz�ru je \ps{}ov� RIP.
Pou�it� font v~po��ta�i by m�l m�t v~ide�ln�m p��pad� form�t \ps{} Type-1.
Ovlada� generuj�c� \ps{}ov� k�d pro tisk�rnu pak pouze za�ad� (m�rn�
modifikovanou) kopii tohoto fontu do tiskov� �lohy. Tomu ��k�me, �e 
font je v~\ps{}ov�m k�du {\it downloadovan�}. RIP tisk�rny pak
podle tohoto fontu bude rastrovat znaky do v�stupn�ch str�nek
dokumentu ur�en�ch k~tisku.

Ide�ln� p��pad popsan� v~p�edchoz�m odstavci m��e m�t
v�jimky. Bu� je font v~jin�m ne� Type-1 form�tu nebo nen�
downloadovan� v�bec. RIP tisk�rny toti� disponuje vlastn� sadou font�,
kter� m��e pou��t. Ve standardn� sad� font�, kter� mus� b�t
instalov�na v~ka�d�m \ps{}ov�m RIPu (jinak se na ten RIP d�v�me jako
na m�n�cenn�), je skupina 35 font� od Adobe z~rodin Times, Helvetica,
Courier, AvantGarde, Bookman, NewCentury, Palatino, ZapfChancery,
ZapfDingbats a Symbol. Pokud v~dokumentu pou��v�me tato p�sma, pak
nen� pot�eba je ovlada�em downloadovat, proto�e RIP je mus� zn�t. T�m
se sn��� velikost \ps{}ov�ho k�du, kter� nyn� neobsahuje pou�it� font,
ale jen pokyn pro RIP, aby dan� font realizoval ze sv�ch vlastn�ch
zdroj�.  Tento postup mimo jin� �et�� na�i pen�enku. Nemus�me toti�
uveden� fonty od Adobe kupovat dvakr�t. Jednou jsme je zaplatili
v~cen� RIPu tisk�rny a v~po��ta�i tento font principi�ln� nepot�ebujeme.
Pravda, toto~\uv{spo�en�} n�m m��e komplikovat �ivot p�i n�hledech
dokumentu na monitoru. Algoritm�m n�hledu mus�me sd�lit
prost�ednictv�m n�jak� substitu�n� tabulky, �e origin�ln� fonty od
Adobe v~po��ta�i nem�me a �e je chceme pro ��ely n�hledu nahradit
podobn�mi t�eba voln� ���en�mi fonty. To se d� v~inteligentn�ch
syst�mech pro p��pravu sazby konfigurovat (mezi takov� syst�my pat��
samoz�ejm� distribuce \TeX{}u). P�itom metrick� �daje font� jsou
zadarmo a Adobe je zve�ej�uje na sv�ch WWW str�nk�ch. S�zec� stroj
nech�me pracovat s~origin�ln�mi metrick�mi �daji, proto�e na�im c�lem
je dokument nakonec vytisknout s~origin�ln�mi p�smy od Adobe.
\looseness=1

Dal�� v�hodou tohoto postupu je skute�nost, �e v�sledn� \ps{}ov� k�d
na�eho dokumentu, kter� neobsahuje downloadovan� fonty, m��eme
s~klidn�m sv�dom�m vystavit na Internetu a pos�lat v�em sv�m kamar�d�m a
zn�m�m, ani� bychom t�m poru�ili licenci k~pou�it�m font�m. Nav�c p�i
pou�it� jen vyjmenovan�ch 35 font� budeme m�t jistotu, �e RIP na�ich
kamar�d� se s~chyb�j�c�mi fonty spr�vn� vyrovn�. O~probl�mu konfliktu
s~licenc� k~fontu p�i zas�l�n� dokument� se je�t� zm�n�m pozd�ji
v~souvislosti s~tzv.~{\it embeddingem\/} font�.

Spole�nost Apple spole�n� s~Microsoftem vyvinula form�t TrueType,
kter� se v~implementaci tvaru znak� v�razn� li��. Rasteriz�r pro tento
form�t p�sma za�adily tyto spole�nosti p��mo do j�dra sv�ho opera�n�ho
syst�mu a t�m prosadily roz���en� tohoto form�tu, se kter�m si p�vodn�
nerozum�l \ps{} od Adobe. Dne�n� tiskov� ovlada�e generuj�c� \ps{}
pou��vaj� na uveden� probl�m nekompatibility zvl�tn�
fintu. Odkazuje-li dokument na font, kter� je v~po��ta�i p��tomen jen
ve form�tu TrueType, \uv{zabal�} tento font do ob�lky se speci�ln�mi
pokyny pro \ps{}ov� RIP a t�m vznik� tzv.~font \hbox{Type-42}. V~takov�m
stavu jej ovlada�e downloaduj� do v�stupn�ho \ps{}ov�ho k�du. Nov�j�� verze
\ps{}ov�ch RIP� se s~t�m dok�� vyrovnat a font�m Type-42
rozum�j�. P�esto se mnohdy st�v�, �e doch�z� k~nep��jemn�m probl�m�m,
kter� jsou d�sledkem p�vodn� nekompatibility obou form�t�.
%\looseness=1

\subsec Form�ty dokument�
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

S~form�tem font� �zce souvis� i form�t dokumentu. Nebudeme zde p�esn�
vyjmenov�vat a popisovat jednotliv� form�ty, ale uvedeme jen z�kladn�
principy a po�adavky na form�ty dokument�.

Abychom byli p�esn�j��, nebudeme od t�to chv�le mluvit o~form�tu
dokumentu, ale o~form�tu konkr�tn� aplikace, kter� je ur�ena na
manipulaci s~textem. Tato aplikace ukl�d� na disk informace o~textu
v~domluven� datov� struktu�e p��padn� si vym��uje informace s~jin�mi
aplikacemi. T�to struktu�e ��k�me {\it form�t aplikace}.

P�i n�vrhu form�tu aplikace se v�t�inou bere v~�vahu ��el a
vlastnosti, kter� se od aplikace o�ek�vaj�. Kdyby m�l b�t tento form�t
pou��v�n jedinou aplikac�, asi by n�s ani moc jej� form�t
nezaj�mal. St�edobodem ve�ker�ch probl�m� je ov�em skute�nost, �e
aplikace pot�ebuje kooperovat s~ostatn�mi aplikacemi zam��en�mi na
podobnou nebo n�vaznou �innost a p�en�et informace mezi sebou a t�eba
i mezi r�zn�mi platformami a architekturami. V~takov�m p��pad� n�s
samoz�ejm� form�t, ve kter�m jsou tyto informace p�en�eny, velmi
zaj�m�.

Pokud m� aplikace p�ed�vat informace jin�m aplikac�m t�eba i od jin�ch
v�robc�, je nutnost�, aby existovala ve�ejn� specifikace pou�it�ho
form�tu.  �asto jsme, bohu�el, sv�dky pr�v� opa�n�ho trendu, kdy
ve�ejn� specifikace form�tu chyb�. Asi je to pro v�robce aplikace
marketingov� v�hodn�. U�ivatel�, kte�� pak pou��vaj� takov� aplikace,
se st�vaj� dobrovoln� zajatci sv�ho softwarov�ho dodavatele, proto�e
ve�ker� jejich informace (nap��klad archivy firmy) jsou ulo�eny ve
form�tu, na jeho� de�ifrov�n� m��e poskytnout software jedin�
dodavatel. Takov� praktiky jsou odsouzen�hodn�. ��astn�ci t�to
konference, kter� m� v~n�zvu slovo \uv{open}, na to jist� budou m�t
podobn� n�zor. Nad�le tedy budeme uva�ovat jen form�ty 
s~ve�ejnou specifikac�.

V~z�sad� m��eme form�ty aplikac� pro zpracov�n� textu rozd�lit do dvou
skupin: form�ty, kter� obsahuj� informace, je� se objev�
na vstupu do s�zec�ho stroje a za druh� form�t, kter�
je v�stupem s�zec�ho stroje a �tou jej algoritmy n�hledu nebo 
tiskov� ovlada�e. 

{\it Form�t vstupu s�zec�ho stroje\/} lze jazykov� analyzovat (�len�n�
na slova, v�ty, odstavce) a v~ide�ln� navr�en�m form�tu lze rozpoznat
i dal�� logickou strukturu dokumentu (�len�n� na kapitoly,
podkapitoly, odkazy na obr�zky, popisky obr�zk�, pozn�mky pod �arou
apod.). V~takov�m form�tu lze dodate�n� m�nit text dokumentu, 
co� je nap��klad pro interaktivn� textov� procesory a 
DTP programy velmi d�le�it�.
Form�t by nem�l obsahovat informace t�kaj�c� se konkr�tn�ho vzhledu
sazby, tj. nap��klad jak velkou mezeru pou��t nad nadpisem a pod
nadpisem, jak� pou��t font pro text a jak� pro nadpisy, jak� jsou
rozm�ry zrcadla sazby apod. Tyto informace nesouc� po�adavky na sazbu
by v~ide�ln�m p��pad� m�ly b�t druh�m nez�visl�m vstupem do s�zec�ho
stroje.

Ide�l se ale �asto li�� od skute�nosti, proto�e �asto pot�ebujeme
pracovat s~jedin�m souborem, kter� po na�ten� do aplikace (a po
spu�t�n� s�zec�ho stroje v~aplikaci) zrealizuje n�hled dokumentu ve
stejn� podob�, v~jak� jsme jej vid�li p�ed ulo�en�m do souboru.
Re�ln� form�ty proto m�chaj� logickou strukturu dokumentu s~po�adavky
na vzhled sazby. Mnohdy je form�t aplikace tak nevhodn� navr�en, 
�e z~n�j u� nelze jednodu�e z�skat zp�t logick� a jazykov� �len�n�
dokumentu, proto�e se sp��e bl��� form�tu v�stupu ze s�zec�ho stroje
ne� form�tu vstupu. Jedin�, co tyto nevhodn� navr�en� aplikace dodr�uj�,
je mo�nost dodate�n� modifikace textu. V~dne�n� dob� se na�t�st�
pomalu ustupuje od takto nevhodn� navr�en�ch form�t�. Mezi vhodn� form�ty
pat�� nap��klad datov� struktury zalo�en� na XML. Za jist�ch okolnost� je 
v~tomto smyslu vhodn�m form�tem i vstup pro \TeX.

Form�t vstupu s�zec�ho stroje nen� na��t�n p��mo s�zec�m
strojem, ale nejprve scannerem tohoto form�tu. V~n�m se interpretuj�
konkr�tn� zna�ky pou�it� ve form�tu, jako nap��klad zna�ka pro p�echod
na dal�� kapitolu nebo zna�ky obklopuj�c� text ur�en� pro pozn�mku pod
�arou. V~p��pad� \TeX{}u se takov� scanner obvykle implementuje na
�rovni jeho makrojazyka. U�ivatel \TeX{}u si tak m��e pro ka�d�
dokument definovat sv�j vlastn� specializovan� form�t vstupu s�zec�ho
stroje. Konfigurace scanneru se obvykle p�ipojuj� do doprovodn�ho souboru
spole�n� s~nastaven�m parametr� sazby, ale nen� to podm�nkou.

{\it Form�t v�stupu s�zec�ho stroje\/} obsahuje definitivn� rozm�st�n�
jednotliv�ch element� sazby na jednotliv�ch str�nk�ch a nen� pro
interaktivn� aplikaci, kter� dovoluje modifikovat text, d�le
pou�iteln�. Skv�l�m p��kladem takov�ho form�tu m��e b�t {\tt dvi}
(v�stup z~\TeX{}u) nebo \ps{}. I~interaktivn� aplikace
pou��vaj� form�t v�stupu s�zec�ho stroje p�i p�ed�n� informace
o~dokumentu tiskov�mu ovlada�i. V~n�kter�ch �patn� navr�en�ch aplikac�ch
se ale setk�v�me s~t�m, �e ur�itou �innost, kter� je v�sadou s�zec�ho
stroje, d�l� tiskov� ovlada� znovu. Pak se do�k�me takov�ch
nepochopiteln�ch z�had, jako je zcela jinak naform�tovan� sazba
stejn�ho dokumentu na dvou r�zn�ch tisk�rn�ch. Takov� p��hody
dokl�daj� neprofesionalitu program�tor� aplikace a ovlada��, kte��
nebyli schopni implementovat s�zec� stroj jen do aplikace a �krtnout
v�e, co se podob� s�zec�mu stroji, z~algoritm� tiskov�ho ovlada�e.

Form�t v�stupu s�zec�ho stroje je velice obt��n� pou�iteln� ke zp�tn�
jazykov� anal�ze, mezi kterou v~tuto chv�li �ad�m nap��klad i
vyhled�v�n� slov v~textu nebo t�eba p�enos textu pomoc� my�oidn�
operace \uv{sejmi a vypus�} do jin� interaktivn� aplikace. 
N�kter� slova jsou toti� rozd�lena spojovn�kem, proto�e s�zec� stroj p�i
v�po�tu sazby takto rozhodl. Mezi dvojicemi vybran�ch znak� je vlo�ena
informace o~dodate�n�m mezerov�n�, proto�e tuto informaci p�e�etl
s�zec� stroj z~metrick�ch �daj� fontu. Kone�n� n�kter� skupiny znak�
jsou nahrazeny jin�mi znaky podle tabulky ligatur.

Vid�me tedy, �e je velice obt��n� navrhnout ide�ln� form�t, kter� by
udr�oval jednak informaci o~definitivn�m rozlo�en� sazby a jednak
dovoloval aspo� omezen� manipulace s~textem. P�itom na takov� form�t
aspiruje PDF (Portable Document Format) navr�en� a prosazovan� firmou
Adobe. M� se jednat o~form�t vstupu nebo v�stupu s�zec�ho stroje?
Ide�ln� pro pot�eby dodate�n� manipulace by bylo, kdyby se jednalo
o~form�t vstupu s�zec�ho stroje. K~tomu ov�em by musel b�t s�zec� stroj
v�ech aplikac� pracuj�c�ch s~textem jednou pro v�dy normalizov�n a
musel by se chovat naprosto stejn� ve v�ech platform�ch. Tuto
vlastnost m�, pokud v�m, jedin� \TeX{}. Nicm�n�, zat�m
st�le nebyl komer�n�mi subjekty vybr�n jako normalizovan� s�zec� stroj
do v�ech aplikac�. Kdy� se nav�c rozhl�dneme kolem sebe a v�imneme si
r�zn�ch, mo�n� i z�m�rn�ch, nekompatibilit produkt� jednotliv�ch v�robc�,
dojdeme snadno k~z�v�ru, �e tento ide�l je z�ejm� nesplniteln�.

Proto se u~modern�ch form�t� p�istupuje k~ur�it�mu kompromisu, kter�
vede ke zdvojen� n�kter� informace ve form�tu. Nap��klad rozd�len�
slovo je ve form�tu zaps�no jednak ve form�tu v�stupu s�zec�ho stroje
a hned vedle jej najdeme (nap��klad pro pot�eby vyhled�v�n�) zaps�no
dohromady a nerozd�len�. Stejn� trik je pou�it u~slov, kter� obsahuj�
ligatury. D�le je pot�eba ve form�tu rozli�it mezery, kter� jsou
mezislovn�, od mezer, kter� jsou d�sledkem automatick�ho vyrovn�n�
podle tabulky kerningov�ch p�r�. Ty druh� se p�i vyhled�v�n� slov
musej� ignorovat.


\subsec K�dov�n� dokument�
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

K�dov�n�m dokumentu rozum�me �mluvu, jak budeme ve form�tu dokumentu
zan�et informaci o~jednotliv�ch znac�ch textu. Aby m�ly algoritmy pro
n�hled a tiskov� ovlada�e zjednodu�enou pr�ci, je tato datov�
reprezentace v�t�inou volena tak, aby to n�jak navazovalo na datovou
reprezentaci znaku ve fontu. Jak uk�eme pozd�ji, nen� to ov�em
podm�nkou. Jednotliv� znaky pou�it� v~dokumentu m��eme zan�et do
form�tu pomoc� slovn�ch v�raz� (nap�. Ecaron, ocircumflex apod.),
pomoc� speci�ln�ch sekvenc� (nap�. \TeX{}ov� sekvence pro akcentovan�
znaky), ale zdaleka nej�ast�j�� zp�sob k�dov�n� je zanesen� znak� do
dokumentu jako ��sla, tzv.~{\it k�dy znak�}. Je to toti�
nej�sporn�j�� a aspo� pro p�smena anglick� abecedy se to pova�uje za
samoz�ejm�. Za dobu v�voje po��ta�� se ust�lilo ASCII
k�dov�n� 92 viditeln�ch znak� obsahuj�c�ch p�smena latinky bez
akcent� a n�kolik diakritick�ch znak�. K�dy t�chto znak� jsou v�dy
men�� ne� 128, tak�e k~ulo�en� do pam�ti vy�aduj� jen 7~bit�. Osm� bit
byl kdysi vyu�it jako kontroln� nebo rezervn�. Konkuren�n� k�dov�n�
EBDIC se na�t�st� neujalo.

Dnes bohu�el existuje mnoho n�vrh� na k�dov�n� �esk� abecedy. Tyto
r�zn� a nekompatibiln� n�vrhy jsou vesm�s zalo�eny na jednobajtov�m
k�dov�n� (v�echny k�dy jsou men�� ne� 256). Jejich vz�jemn�
nekompatibilita u�ivatel�m st�le komplikuje �ivot p�i p�enosu
dokumentu z~jedn� aplikace do druh� nebo dokonce p�i p�enosu dokumentu
mezi platformami. Dnes se st�le �ast�ji v~aplikac�ch pou��v� k�dov�n�,
kter� obsahuje k�dy v�t�� ne� 256, tak�e aspo� n�kter� znaky jsou
zaneseny ve dvou nebo i v�ce bajtech. Mezi t�mito k�dov�n�mi stoj� za
zm�nku tzv. Unicode, kter� se sna�� deklarovat jednotn� k�dy pro
p�smena abeced v�ech jazyk� sv�ta a je navr�en d�sledn� jako
dvoubajtov� k�dov�n�.

Je pochopiteln�, �e pokud maj� aplikace m�t mezi sebou vym�niteln�
form�t dokumentu, musej� se v�echny shodnout na spole�n�m k�dov�n�.
To se, zvl�t� v~p��pad� �esk� a slovensk� abecedy, dlouho neda�ilo a
dosud neda��. Jedin�m �e�en�m je asi mo�nost, �e se snad v~budoucnu
v�echny aplikace shodnou na Unicode. Tento standard nen� ��dnou
novinkou, ale jeho prosazen� je v~anglicky mluv�c�ch zem�ch velmi
obt��n�. Nikdo dobrovoln� nezdvojn�sob� velikost sv� firemn� datab�ze,
ve kter� pou��v� skoro v�hradn� p�smena anglick� abecedy. Argument, �e
pak bude mo�n� nekonfliktn� pou��vat �e�tinu s~ture�tinou 
v~anglicky mluv�c�ch zem�ch moc neobstoj�.

Je t�eba si uv�domit, �e k�dov�n� dokumentu souvis� s~form�tem font�
jen okrajov�. D� se toti� prov�d�t konverze a� za v�stupem ze s�zec�ho
stroje tak, aby bylo v�e v~souladu s~implementac� pou�it�ho
fontu. P��kladem takov�ho postupu mohou b�t virtu�ln� skripty \TeX{}u,
kter� mohou tvo�it (mimo jin�) p�ek�dovac� rozhran� mezi intern�m
k�dov�n�m textu v~\TeX{}u a k�dov�n�m vybran�ho fontu. Tyto virtu�ln�
skripty jsou samoz�ejm� respektov�ny jednak algoritmy pro n�hled a
jednak tiskov�mi ovlada�i, tak�e v�e funguje bez probl�m�. Jedin� \TeX{}ov�
dokument tedy m��e obsahovat odkazy na fonty rozli�n� k�dovan� a pokud
tyto fonty maj� spole�nou sadu znak� pou�itou v~dokumentu, pak sta��
zvolit pro tyto znaky libovoln� k�dov�n�, se kter�m bude
pracovat s�zec� stroj.  Rozd�ly v~k�dov�n�ch font� lze pak kompenzovat
na �rovni virtu�ln�ch skript�. Tuto geni�ln� mo�nost \TeX{}u jsem v~jin�ch
syst�mech na zpracov�n� textu nena�el.

Tak� je mo�n� pou��t fonty, kter� jsou na k�dov�n�
nez�visl�, proto�e implementuj� jednotliv� znaky v�hradn� podle
n�zv�. P��kladem mohou b�t fonty ve form�tu \ps{} Type-1. 
P�i pr�ci s~t�mito fonty sta�� \uv{lovit} jednotliv� znaky 
do sazby podle jejich n�zv�.


\subsec Rozhran� mezi aplikac� a fontem
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

V�t�ina aplikac� se p�i pr�ci s~fonty obrac� na slu�by hostitelsk�ho
opera�n�ho syst�mu. \TeX{} je v~tomto smyslu v�jimkou, proto�e se
jednak distribuuje spole�n� se sadou Computer Modern font� v~\TeX{}ovsky
specifick�m form�tu, kter� jsou zcela nez�visl� na hostitelsk�m
opera�n�m syst�mu, a jednak \TeX{}ov� ovlada�e dok�� obej�t
slu�by syst�mu a pracuj� p��mo s~fonty rozli�n�ch dal��ch form�t�.

Pokud aplikace vyu��v� p�i pr�ci s~fontem slu�eb syst�mu, pak 
\uv{lov�} jednotliv� znaky z~fontu tak, �e syst�mu sd�l� k�d 
pou�it�ho znaku a obdr�� od n�j metrick� �daje nebo bitovou mapu
znaku. P�i komunikaci se syst�mem nen� mo�no
vyzvednout z~fontu znak podle jm�na, a�koli font m��e b�t na takovou mo�nost
stav�n�. Opera�n� syst�m striktn� vy�aduje k�d znaku. T�m se v�razn�
omezuj� mo�nosti nap��klad form�tu fontu Type-1 v~takov�ch aplikac�ch.

Vysv�tl�me si, jakou roli hraje ATM (Adobe Type manager). Opera�n�
syst�my MS Windows a MAC um�j� nativn� pracovat jen s~form�tem
TrueType. \ps{}ov�mu form�tu Type-1 nerozum�j�. Pro tyto syst�my
existuje berli�ka v~podob� ATM. Pokud se aplikace obr�t� na syst�m 
s~po�adavkem na rastr nebo metrick� �daj znaku z~fontu Type-1, 
syst�m se obr�t� na ATM se stejn�m dotazem, ATM
znak rasterizuje nebo p�iprav� informace o~metrick�m �daji a v�sledek
p�ed� syst�mu. Ten jej pak p�ed� aplikaci.

Uvedu pro srovn�n� je�t� mo�nosti, kter� p�i pr�ci s~fonty nab�zej�
UNIXov� syst�my. P�esn�ji bych m�l hovo�it o~Xserveru, kter� je na
t�chto syst�mech pro pr�ci v~grafice vesm�s pou��v�n. I~v~nejstar��ch
Xserverech byla implementov�na mo�nost pr�ce s~fonty form�tu Type-1
p��mo bez pou�it� berli�ky podobn� ATM. Nebyla ov�em mo�nost pracovat
s~form�ty TrueType. Teprve v~nov�j��ch syst�mech existuje vylep�en�
verze font serveru, kter� hraje podobnou �lohu jako ATM a rozum� nav�c
form�tu TrueType. Jinak �e�eno, p�i spolupr�ci s~font serverem um�
Xserver pracovat i s~fonty form�tu TrueType. Jeden font server nav�c
dok�e obslou�it po�adavky mnoha Xserver� po TCP/IP s�ti. To je
schopnost, o~kter� jsem v~p��pad� MS Windows nebo MAC
nesly�el. Nejnov�j�� verze Xserver� um�j� pracovat s~Type-1 i TrueType
nativn�. Kvalitu rasteriz�ru pro n�zk� rozli�en� jsem osobn�
neov��oval, proto�e s~fonty TrueType v�bec nepracuji.

V�echny syst�my um�j� pracovat s~r�zn�mi bitmapov�mi form�ty
font�, kter� se pou��vaj� pro texty nab�dek, v�pisy log� apod.
Existuje bohu�el velmi mnoho form�t� bitmapov�ch font�, kter�
nejsou snadno p�enositeln� ze syst�mu do syst�mu. P�i srovn�v�n�
mo�nost� program� pro p��pravu elektronick� sazby nejsou samoz�ejm�
bitmapov� fonty p�edm�tem na�eho z�jmu.



\subsec Popis a rozd�ly z�kladn�ch form�t� font�
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

V~t�to ��sti nast�n�m z�kladn� principy form�t�
\mf{}, TrueType, \hbox{Type-1}, MultipleMaster a OpenType a pokus�m se o~srovn�n�. 
Podrobn�ji vylo��m form�t Type-1 v�etn� uk�zek na po��ta�i.

Pokus�m se vyvr�tit fale�n� p�edstavy o~tom, �e form�t Type-1 m��e
efektivn� pracovat maxim�ln� s~256 znaky, �e je z�visl� na k�dov�n� a
�e tento form�t nem� mo�nost k~podchycen� z�znamu o~prom�n� skupiny
znak� v~ligaturu.

K~t�to ��sti p�edn�ky nen� p�ipraven ��dn� text, aby se ��astn�k
konference mohl na n�co t�it a nem�l v�e hned p�ipraveno ve sborn�ku
jako na tal��i.


\subsec O~problematice licenc� font�
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

Nen� pochyb o~tom, �e p�sma implementovan� do po��ta�e nebudou v�dy
���ena zdarma, a�koli i takov� p�sma existuj�. Na fonty je t�eba se sp��e
d�vat jako na um�leck� d�la. S~p�smy v~po��ta�i se ale neobchoduje
stejn� jako s~obrazy nebo sochami, ale sp��e jako se softwarem.  Texty
licenc� k~p�sm�m tedy hovo�� o~software, nebo dokonce o~programu, co�
je zbo��, se kter�m se v~souvislosti s~po��ta�i obchoduje. Pr�v�
z~licen�n�ch d�vod� se ve specifikac�ch form�tu font� hovo�� o~fontech
n�kdy a� nep�irozen� jako o~programech.

V�t�ina komer�n�ch licen�n�ch ujedn�n� k~softwaru je z~technick�ho
pohledu na v�c obt��n� interpretovateln�. Na n�kter� nejasnosti se zde
pokus�m upozornit. Licence k~p�sm�m se nav�c pot�kaj� s~dal��m
probl�mem, kter� je typick� jen pro tento druh software. I~tyto
probl�my se pokus�m rozebrat v~n�sleduj�c�m textu.

V~komer�n�ch licenc�ch poskytovatel software d�v� z�kazn�kovi mo�nost
n�jak�m omezen�m zp�sobem fonty pou��t. Co to ale znamen� \uv{pou�it�}
font�? Je to okam�ik, kdy je pot�eba pou��t jejich metrick� �daje
k~v�po�tu sazby?  Domn�v�m se, �e rozhodn� ne. Metrick� �daje k~font�m
jsou voln� zve�ejn�ny t�eba i u~takov�ch firem, jako je Adobe. Kdokoli
je m��e pou��t a teoreticky vypo��tat rozlo�en� sazby na
str�nk�ch. Kdy� nem�me vlastn� popisy tvaru jednotliv�ch znak�, pak
takov� dokument stejn� nezrealizujeme do kone�n� podoby. 

Jin� interpretace slova \uv{pou�it�} font� by mohla tvrdit, �e se
jedn� o~okam�ik downloadov�n� popis� tvar� znak� do dokumentu.  To se
asi nejv�ce bl��� pojet� v�t�iny licenc� na fonty. Je ov�em d�le�it� se
vyvarovat mo�nosti voln� zve�ejnit na Internetu nebo n�komu poskytnout
dokument s~�pln�mi downloadovan�mi fonty, proto�e by je kdokoli trochu
v�ce vl�dnouc� po��ta�em mohl z~tohoto dokumentu vykostit a za��t
neleg�ln� \uv{pou��vat}. V~tom p��pad� by m�l podle m�ho n�zoru na
takov�m stavu vinu i ten, kdo dokument zve�ejnil, proto�e on tomu
pir�tovi umo�nil jednodu�e kr�de�. Pr�vn�ci by se na takov�m p��pad�
asi vydov�d�li. 

Tiskov� ovlada�e generuj�c� \ps{}ov� k�d, kter� je nej�ast�j��m
nositelem downloadovan�ch font�, by tedy m�ly um�t vlo�it font ve
tvaru ozna�ovan�m jako \uv{embedding subset}. Znamen� to, �e font nen�
downloadov�n cel�, ale jen ty znaky, kter� jsou v~dokumentu
pou�ity. N�kter� licence se ale br�n� i takov�mu zp�sobu poskytov�n�
dokumentu dal��m osob�m, proto�e nemaj� jistotu, zda autor nap��klad
nepou�il ve sv�m dokumentu tabulku v�ech znak� fontu. V~takov�m p��pad� je
embedding subset dost k~ni�emu.

Teoreticky je mo�n� downloadovan� font �ifrovat, ale pokud maj�
existovat ve�ejn� specifikace pou�it�ch form�t�, mus� b�t ve�ejn� zn�m
i kl�� pro roz�ifrov�n� takov�ch font�. Tuto slepou uli�ku u� d�vno
opustili ve firm� Adobe, kdy� dodate�n� zve�ejnili specifikaci form�tu
\hbox{Type-1} v�etn� \uv{hesla} �ifry, kter� je dnes v�eobecn� zn�m�. T�m heslem je
��slo~5839.

Pro p�enos b�n�ch dokument�, kde tolik nez�le�� na volb� konkr�tn�ho
p�sma, je tedy vhodn� pou��vat takov� form�ty dokument�, ve kter�ch
nen� nutn� fonty downloadovat. Sta�� tam ponechat jen odkaz na font.
Pokud se v�robci software shodnou na z�kladn� skupin� font� podporovan�ch
na v�ech opera�n�ch syst�mech a ve v�ech RIPech, p�enos aspo�
jednoduch�ch dokument� by byl vy�e�en. Mezi takovou z�kladn� skupinu
by mohla pat�it t�eba skupina 35 font� dostupn� v~ka�d�m \ps{}ov�m
RIPu. Bohu�el, v�robci software pro r�zn� platformy se zat�m nedohodli.
D�sledkem toho je, �e zas�l�n� dokument� s~nedownloadovan�mi fonty 
je velmi problematick� a p�i p�enosu na jinou platformu skoro
jist� dojde k~probl�m�m.

Vid�me tedy, �e pokud licence k~p�sm�m omezuje mo�nost poskytov�n�
p�sma dal��m osob�m (co� je obvykl�), pak bohu�el neexistuje technicky
dokonal� �e�en�, jak jim p�ed�vat dokumenty, ve kter�ch jsou takov� 
p�sma pou�ita.

Vra�me se znovu k~mo�n�m v�klad�m slova \uv{pou�it�} font�.
Typicky nepo��ta�ov�, ale jist� spr�vn�, v�klad slova
\uv{pou�it�} p�sma je okam�ik, kdy text �te �ten��. 
Pokud m� t�eba Vieweghova kniha n�klad n�kolika set
tis�c v�tisk�, pak je \uv{pou�it�} p�sma v~takov� knize 
�ekl bych skoro lidov�. To licence v�t�inou v�bec ne�e��,
ale mo�n� by m�la.

Dal��m v�kladem slova \uv{pou�it�} fontu by mohl b�t okam�ik, kdy je
t�eba vytvo�it tvary znak� podle jejich matematick�ch popis�. To d�l�
rasteriz�r fontu v~osvitov�ch jednotk�ch, v~tisk�rn�ch a p�i n�hledech t� 
p��mo v~po��ta�i. Kdy� vytvo��me dokument s~downloadovan�mi fonty a
po�leme jej na n�kter� z~uveden�ch za��zen�, teprve pak se fonty
v~tomto smyslu \uv{pou�ij�}. Pokud licence omezuje pou�it� font� na
limitovan� po�et za��zen�, museli bychom do tohoto po�tu zahrnout
i v�echny tisk�rny s~RIPem, na kter�ch n�kdy budeme cht�t dokument
vytisknout. Nav�c by to vylou�ilo i mo�nost p�ed�v�n� dokumentu dal��m
osob�m s~fonty ve tvaru embedded subset.

Na druh� stran� by to dovolilo instalovat fonty do UNIXov�ho font
serveru. Rastrov�n� by pak prob�halo v~procesoru jedin�ho po��ta�e, ale
fonty by byly k~dispozici na neomezen�m po�tu UNIXov�ch pracovi��.
Ka�d� pracovi�t� by toti� od font serveru dostalo po s�ti v�dy takovou
bitmapu, jakou zrovna pro n�hled dokumentu pot�ebuje.

Ot�zka mo�nosti \uv{pou�it�} jak�hokoli softwaru (nejen font�) na
limitovan�m po�tu po��ta�� je v�dy problematick�, pokud vezmeme
v~�vahu propojen� po��ta�� do s�t�. Tam m��eme software re�ln�
instalovat jen na jedin�m po��ta�i a ostatn� pracovi�t� mohou slou�it
jako grafick� termin�ly k~tomuto po��ta�i. Z~technick�ho pohledu
software pracuje pouze na jedin�m po��ta�i (proto�e jedni�ky a nuly
takov�ho software se odehr�vaj� v~elektrick�ch obvodech tohoto
jedin�ho po��ta�e) a ke koncov�mu pracovi�ti je p�iveden po s�ti jen
v�sledn� obraz dan� aplikace. Takov�ch pracovi�� slou��c�ch jako
grafick� termin�ly ov�em m��e b�t k~centr�ln�mu po��ta�i
p�ipojeno libovoln� mnoho, tak�e na jedin�m po��ta�i sou�asn� m��e
pracovat velmi mnoho u�ivatel�. Existenci takov�ch multiu�ivatelsk�ch
po��ta�� v�t�ina softwarov�ch licenc� v�bec ne�e��. Asi proto, �e
pr�vn�ky, kte�� texty licenc� navrhuj�, takov� technick� �e�en� v�bec
nenapadlo. Oni mo�n� jsou schopni si pod pojmem po��ta� p�edstavit jen
osobn� PC, na kter�m v~jednu chv�li m��e pracovat jen jeden �lov�k.

\endmulti

\subsec Literatura

\let\em=\it \let\newblock=\relax
\def\bibitem#1{\noindent --}

\bibitem{Adobe:AT1.190}
{Adobe Systems Incorporated}.
\newblock {\em Adobe Type-1 Font Format---Version 1.1}.
\newblock Ad{\-d}i{\-s}on-Wes{\-l}ey, Reading, MA, USA, August 1990.
\newblock ISBN 0-201-57044-0.
\newblock iii + 103 pp.
\newblock  US\$14.95.
\newblock Dostupn� i elektronicky na {\tt www.adobe.com}.

\bibitem{Adobe:PLR90}
{Adobe Systems Incorporated}.
\newblock {\em PostScript Language Reference Manual}.
\newblock Ad{\-d}i{\-s}on-Wes{\-l}ey, Reading, MA, USA, second edition, 1990.
\newblock ISBN 0-201-18127-4.
\newblock viii + 764 pp.

\bibitem{Knuth:ct-c}
Donald~E. Knuth.
\newblock {\em The {\itmf}book}, volume~C of {\em Computers and
  Typesetting}.
\newblock Ad{\-d}i{\-s}on-Wes{\-l}ey, Reading, MA, USA, 1986.
\newblock ISBN 0-201-13445-4.
\newblock xi + 361 pp.



%\centerline{\epsfxsize=14cm \epsfbox{setkani.eps}}
%\centerline{\it Setk�n� r�zn�ch technologi�}

\end