
\magnification\magstep1
\emergencystretch=2em
\chyph


\input cbookman

\font\bbbf=pbkd8z at 14.4pt
\font\bbf=pbkd8z at 12pt

\def\titul #1\par {{\noindent\bbbf #1}\bigskip}
\def\sub #1\par {\bigskip{\noindent \bbf #1}\par\nobreak\medskip}

\titul \TeX{} kontra Word

Na diskusn�m e-listu {\tt mensa@cs.felk.cvut.cz} se ned�vno objevila ur�it�
v�m�na n�zor� na t�ma, zda je lep�� Word nebo \TeX{}. Spr�vn� se tam do�lo
k~z�v�ru, �e ot�zka je �patn� polo�ena a �e se t�ko d� srovn�vat, kter�
softwarov� prost�edek je lep��. Ka�d� m� n�co do sebe. Ani j� v~tomto
p��sp�vku tuto v�c nerozsoud�m, pouze se pokus�m sezn�mit �ten��e
s~problematikou tohoto dilematu trochu podrobn�ji. Jako u�ivatel \TeX{}u a
hlavn� jako �lov�k, kter� stoj� v~�ele v�vojov�ho t�mu �esk�ho \TeX{}u, zn�m
tento program do posledn�ho detailu. Na druh� stran� mus�m p�iznat, �e jsem
Word je�t� nikdy nepou�il. Tato pozice m� sice stav� do situace, kdy t�ko
mohu o~probl�mu hovo�it nestrann�, p�esto ale aspo� z~jednoho pohledu hodn�
zasv�cen�.

Cht�l bych p�edeslat, �e a�koli zde mluv�m jmenovit� o~Wordu, lze na jeho
m�sto dosadit skoro libovoln� komer�n� interaktivn� softwarov� produkt
ur�en� k~form�tov�n� textu (Ami Pro, Pagemaker, Quark apod.). Slovo Word
zde pou��v�m jen proto, �e o~n�m za�ala na zm�n�n�m e-listu diskuse a tento
program asi zn� nejv�ce u�ivatel�.


\sub Hled�n� standardu

Diskuse byla vyvol�na po zasl�n� jist�ho p��sp�vku do tohoto listu ve Wordu
a otev�enou ot�zkou, zda form�t tohoto programu je vhodn�m standardem pro
zas�l�n� informac� do Internetu e-po�tou. Touto ot�zkou se m� smysl zab�vat
a� tehdy, kdy n�m nevysta�� k~vyj�d�en� my�lenek v~e-po�t� prost� text a
chceme na�e sd�len� zd�raznit n�kter�mi form�tovac�mi prvky, nap��klad
volbou p�sma pro ur�it� �seky textu. Nebo prost� chceme zaslat ji�
form�tovan� dokument. Zde se m��e st�t form�t Wordu standardem ve
spole�enstv� lid�, kte�� pou��vaj� jedin� opera�n� syst�m MS Windows jedin�
konkr�tn� verze a v�ichni na n�m maj� MS Word jedin� konkr�tn� verze. Toto
spole�enstv� lid� se ov�em diametr�ln� li�� od v�ech lid�, kte�� pou��vaj�
Internet a d�vaj� se nap��klad do diskusn�ch skupin (jak�mi je t�eba mensa)
prost�ednictv�m net news. Jen ��st t�chto lid� pou��v� opera�n�
syst�m MS Windows konkr�tn� verze, kter� jedin� je �ivnou p�dou pro MS Word
konkr�tn� verze. J� osobn� pracuji p�edev��m s~UNIXov�mi grafick�mi
termin�ly a podle slo�en� Internetov� komunity je zcela z�ejm�, �e
podobn�ch u�ivatel� je pom�rn� dost.

Zab�vejme se chv�li ot�zkou, zda je form�t MS Wordu p�enositeln� do
jin�ho opera�n�ho syst�mu. P�edstavme si, �e by mohl existovat
prohl��e� tohoto form�tu t�eba pro UNIXy. Neexistuje. Pro�? Proto�e
form�t Wordu obsahuje v~sob� pouze odkazy na fonty, kter� jsou
instalov�ny v~u�ivatelov� opera�n�m syst�mu, p�i�em� algoritmy pro
vykreslen� znak� z~t�chto font� chyb�j�. Takov� dokument je
zpracovateln� pak jen na takov�m syst�mu, kde jsou v�echny pou�it�
fonty instalovan�. Bohu�el, v~prost�ed� MS Windows se roz���il form�t
font� TrueType, kter� nem� v~UNIXov�m sv�t� obdoby. Mo�n�, �e
n�vrh��i ostatn�ch opera�n�ch syst�m� pochopili, �e form�t firmy Adobe
Type1 skr�v� daleko v�t�� mo�nosti a odm�tli se form�tem TrueType
zab�vat. Mo�n� se za t�m skr�v� i n�jak� obchodn� politika. D�sledkem
toho ale je, �e sady font�, u��van�ch v~syst�mu MS Windows, nemaj� 
v~jin�ch opera�n�ch syst�mech obdobu. Nav�c z�le�� i na k�dov�n�
font�. �esk� dokumenty Wordu jsou v�hradn� k�dov�ny v~CP1250, co� je
k�dov�n�, kter� nep�ekra�uje hranice jednoho opera�n�ho syt�mu. Mimo
tento syst�m je tedy zm�n�n� dokument obt��n� de�ifrovateln�.

N�kdo z~diskutuj�c�ch uvedl, �e nov� verze Wordu um� do dokumentu p�ibalit
pou�it� fonty. To je stejn� na nic, pokud form�t t�chto font� nen�
opera�n�m syst�mem p��jemce podporov�n. Nav�c se tato vlastnost t�k� a�
nejnov�j�� verze a m��e tedy v~sou�asn� dob� b�t zdrojem nekompatibility
i mezi u�ivateli Wordu r�zn�ch verz�.

Uk�zal jsem, �e zaslat p��sp�vek ve Wordu do Internetu neur�it�
skupin� lid� je stejn� masochismus, jako poslat bin�rn� {\tt dvi}
soubor, kter� je v�stupem \TeX{}u. Stejn� v~tom smyslu, �e dvi soubor
m� rovn� pouze odkazy na pou�it� fonty a p�edpokl�d� se, �e p��jemce
m� \TeX{}ovou instalaci v~n�� tyto fonty budou. Ov�em on je to
masochismus je�t� v�t��. Onu instalaci \TeX{}u toti� m��e p��jemce m�t
na {\it libovoln�m\/} opera�n�m syst�mu. V~p��pad�, �e se pou�ije
standardn� sada font� CM (kter� je implicitn� sou��st� ka�d� \TeX{}ov�
instalace), pak nejsou s~t�m {\tt dvi} na cel�m sv�t� ��dn� probl�my a
�esk� text je zobraziteln� a tisknuteln� t�eba v~Sydney. ��dnou �eskou
lokalizaci p��jemce nemus� m�t. Tato mo�nost je postavena na
schopnosti \TeX{}ov� instalace na �rovni postprocesingu v~p��pad�
nutnosti automaticky sestavovat slo�en� znaky z~jednotliv�ch element�
(nap��klad h��ek a p�smeno).

P�esto u�ivatel� \TeX{}u takov� v�ci, jako zas�l�n� {\tt dvi} do e-list�, ned�laj�.
Pro�? V�d�, �e \TeX{} nen� jedin� mo�n� prost�edek, kter� maj� ur�it� v�ichni.
Jak to, �e se tak �asto setk�v�me s~Wordov�mi dokumenty? Z�ejm� u�ivatel�
Wordu nabyli dojmu, �e to je prost�edek, kter� mus� m�t ka�d�. Kladou
nespr�vn� rovn�tko: po��ta� = PC = MS Windows a t�m dokazuj� svoji
omezenost. Nebo netoleranci. Zde tedy spat�uji i rozd�l ve zp�sobu my�len�
t�chto dvou skupin u�ivatel�. Pro�? Proto�e technick� podrobnosti jsou p�ed
u�ivatelem Wordu dob�e skryty a to vytv��� iluzi, �e v�echno je jednoduch�.
Na druh� stran� u�ivatel \TeX{}u v�t�inou ur�itou technickou p�edstavu o~v�ci
m�.

Pokud se u�ivatel \TeX{}u rozhodne poslat n�co \TeX{}ov�ho do e-listu, je to
text, kter� stoj� na vstupn� stran� \TeX{}u a kter� je �iteln� b�n�mi
editory textov�ch soubor�. Pravda, ob�as se tam vyskytne n�jak� zna�ka,
kter� m��e b�t pro cizince tajemn�. Ov�em v~p��pad� hladk�ho textu (co� je
v�t�ina text� t�eba v~tomto �asopise) autor pot�ebuje nanejv�� vyj�d�it, �e
je n�jak� text v~{\tt\char`\\uv\char`\{�esk�ch uvozovk�ch\char`\}} 
a n�co zd�razn� {\tt\char`\{\char`\\it kurz�vou\char`\}}.
V�ce zna�ek, ne� pr�v� zde p�edveden�, pro hladk� text nepot�ebuje.
Odstavce odd�luje pr�zdn�m ��dkem, na co� je u� zvykl� z~e-po�ty. Takov�
text m��e ��st ur�it� ka�d�, i ten, kdo si jej nem� zrovna mo�nost
zpracovat \TeX{}em.

Ani takov� form�t nen� ov�em ��dn�m standardem, a proto se vra�me k~p�vodn�
ot�zce, jak vypadaj� standardn� form�ty prezentace text� na Internetu.
U�ivatel� p�istupuj� k~nestandardn�m form�t�m hlavn� proto, �e cht�j�
zachovat ,,h��ky a ��rky``. Pokud komunikuj� se skupinou lid�, kde
v�ichni pou��vaj� program na po�tu se schopnost� zpracovat dokumenty podle
standardu MIME, pak by akcenty nem�ly b�t probl�mem. V�c pak nen� z�visl�
na opera�n�m syst�mu. Pro k�dov�n� se pou��v� ISO 8859-2 rozepsan� pomoc�
hexa k�d� do ,,ASCII 7 bit`` (nutn� pro bezpe�n� transport star�mi po�tovn�mi
servery). Jde tedy jen o~spr�vnou konfiguraci programu, kter� manipuluje
s~po�tou na stran� u�ivatele.

Pro zasl�n� informace do diskusn�ho listu v�t�� skupin� lid� je bohu�el
t�eba sm��it se s~t�m, �e nepouzivame hacky a carky. A�koli se m��e zd�t,
�e na n�s d�ch� po��ta�ov� prav�k, podstatn� d�le�it�j�� je, aby zpr�vu
mohli ��st {\it v�ichni}. T�eba i ti u�ivatel�, kte�� moment�ln� jsou na cest�ch
v~zahrani�� a pro p�ipojen� do Internetu jsou vd��ni i za sedmibitov�
textov� termin�l.

Chceme-li prezentovat u� form�tovan� text, pak doporu�uji pou��t PostScript
nebo PDF (viz n��e). Chceme-li prezentovat text s~form�tovac�mi informacemi,
ale k~mo�n�mu dopln�n� p��jemcem (nap��klad r�zn� dotazn�ky), pak
doporu�uji pou��t form�t html. Ony dotazn�ky (r�zn� grantov� p�ihl�ky
apod.) by se daly ud�lat na �rovni WWW serveru a CGI script�, pokud
po��daj�c� organizace m� �ikovn�ho web mastera. P�itom Netscape �i jin�
prohl��e�e html n�m b�haj� na v�ech dostupn�ch opera�n�ch syst�mech.

PostScript je form�t pro grafick� popis strany, kter� je nez�visl� na
pou�it�m opera�n�m syst�mu a v�stupn�m za��zen�. Dra��� v�stupn� za��zen�
maj� PostScriptov� RIP (raster image procesor) zabudovan� jako svou sou��st.
Pokud na to nem�me, m��eme pou��t voln� dostupn� (public domain) program
Ghostsript, kter� implementuje RIP do po��ta�e a je instalovateln� na
libovoln�m opera�n�m syst�mu. Pou�it�m Ghostscriptu si m��eme
t� PostScriptov� soubor prohl��et v~grafick�m ok�nku na obrazovce
po��ta�e. PostScript je de facto standard pro profesion�ln� zpracov�n�
sazby a popisuje �pln� vzhled strany. Byl vyvinut firmou Adobe v~roce 1985.
Pou�it� fonty jsou v~PostScriptov�m souboru zahrnuty. P��jemce si m��e
PostScriptov� dokument prohl�dnout nap��klad Ghostscriptem na libovoln�m
opera�n�m syst�mu. K�dov�n� dokumentu je shodn� s~k�dov�n�m
p�ibalen�ch font� a nemus� m�t nic spole�n�ho s~k�dov�n�m font�
syst�mu.

PostScriptov� soubor obsahuje instrukce zapsan� jen sedmibitov�mi znaky,
tak�e jej m��eme p�idat k~dopisu bez dal��ho komplikovan�ho ,,balen�``.
Po�tovn� servery n�m dokument nezni��. Proto�e je ale takov� soubor pom�rn�
rozs�hl� a p�vodn� text je v~n�m velmi �patn� �iteln�, nen� vhodn� zas�lat
jej do diskusn�ch skupin. Vysp�l� chov�n� je poznat podle toho, �e
p�isp�vatel nap��e, �e informace zhruba pojedn�v� o~tom �i onom a z�jemce ji
m��e v~podrobn�j�� podob� z�skat na URL 
{\tt ftp://muj.server.cz/pub/tam/info.ps}.

PDF (portable document format) je rovn� form�t vyvinut� firmou Adobe.
Dopl�uje (zhruba �e�eno) PostScript o~hypertextov� mo�nosti. Firma Adobe
nab�z� zdarma prohl��e� tohoto form�tu Acroreader, kter� je instalovateln� 
v~libovoln�m opera�n�m syt�mu.

Uveden� form�ty jsou skute�n� definov�ny jako standard, tj. s~c�lem
udr�et tento form�t beze zm�n i v~budoucnosti. Jsou to form�ty, ve
kter�ch lze archivovat informace pro p���t� generace. Velmi v�jime�n�
se prov�d� zm�ny form�tu, ov�em v�dy zachov�vaj�c� kompatibilitu
p�vodn�ch dokument�. Nap��klad posledn� a zat�m jedin� roz���en�
PostScriptu (sm�rem k~barv�m) bylo provedeno v~roce 1991 (tzv. level 2) 
a tato verze PostScriptu samoz�ejm� um� zpracovat p�vodn� level 1
(dokumenty z~roku 1985). Na druh� stran� ze zku�enosti v�me, �e
form�ty navr�en� pro provoz konkr�tn� verze konkr�tn�ho editoru jsou
�asov� velmi pom�jiv� z�le�itost.

Kdy� se pod�v�te nap��klad na moji www str�nku, zjist�te, �e vystavuji sv�
�l�nky a knihy vesm�s ve t�ech form�tech: \TeX{}, PostScript a PDF. Ani
v~jednom p��pad� t�m nezv�hod�uji u�ivatele jednoho opera�n�ho syst�mu
proti jin�m. Ani v~jednom p��pad� t�m nenut�m u�ivatele kupovat
k~prohl�dnut� dokumentu komer�n� softwarov� produkt.

Domn�v�m se, �e a�koli se nestal vstupn� form�t \TeX{}u roz���en�m standardem,
je to asi jedin� mo�n� form�t, ve kter�m lze archivovat dokumenty pro
pou�it� za deset a v�ce let. Pod pojmem ,,pou�it�`` nyn� nemysl�m jen
jejich prohl�dnut� a vyti�t�n� (na to by sta�il i PostScript), ale i
p��padnou zm�nu form�tov�n� a �pravy textu, pokud budeme n�kdy v~budoucnu
cht�t. Sta�� se pod�vat do minulosti. \TeX{} pracuje ji� od roku 1978 a
dokumenty vytvo�en� v~t� dob� lze dnes zpracovat zcela stejn�. Takovou
devaten�ctiletou konstantu bychom ve sv�t� po��ta�� asi t�ko hledali.
Nav�c autor \TeX{}u tento projekt v~roce 1989 zcela zmrazil a dal t�m
z�ruky, �e se nav�ky bude \TeX{} chovat stejn�, jako dnes. Nem�m tedy
obavu o~sv� knihy a �l�nky, pokud se n�kdy na star� kolena rozhodnu
prov�st jejich reedici.


\sub Dostupnost softwaru

\TeX{} je program vytvo�en� v~r�mci st�tn�ho projektu na Stanfordov�
univerzit� a je k~dispozici zdarma pro obecn� pou�it�. Autor Donald Knuth
jej p�edal ve�ejnosti ve form� v�ce ne� megov�ho souboru {\tt tex.web}, kter�
obsahuje v�echny algoritmy \TeX{}u sou�asn� s~jejich podrobnou dokumentac�.
Tak� dal k~dispozici n�stroje na zpracov�n� tohoto souboru v~libovoln�m
opera�n�m syst�mu a n�kter� dal�� podp�rn� programy. V�sledkem zpracov�n�
souboru {\tt tex.web} je spustiteln� program \TeX{} pro konkr�tn� opera�n�
syst�m. Mimoto lze informace z~{\tt tex.web} zpracovat \TeX{}em a z�skat tak
p�tisetstr�nkovou knihu obsahuj�c� v�echny algoritmy \TeX{}u vyj�d�en�
v~metajazyku WEB a nav�c velmi d�kladn� dokumentovan�.

K~dispozici jsou i manu�ly k~\TeX{}u z~Knuthovy p�tid�ln� monografie
Computers \& Typesetting. Nejpodstatn�j�� je z�ejm� prvn� d�l, kter� Knuth
nazval The \TeX{}book a kter� je zcela dosta�uj�c� i pro u�ivatele, kter�
nechce ��st zdrojov� text \TeX{}u. Mnoh�m u�ivatel�m i tato kniha p�et�k� p�es
hlavu, a proto se vyrojilo plno dal��ch publikac� r�zn�ch autor� typu
,,za��n�me s...``.

Implementaci {\tt tex.web} pro dan� opera�n� syst�m d�laj� bu� komer�n� firmy
(kter� z~hlediska pom�rn� n�zk� popt�vky a vysok� konkurence z~univerzit
z~toho moc neprofituj�), nebo nad�enci na univerzit�ch. Ti druz� po vzoru
sv�ho vzoru (Knutha) d�vaj� sv� v�sledky lidem zdarma. Mezi nejv�ce
roz���en� implementace pat�� Berryho web2c pro v�echny rozmanit� UNIXy i
jin� opera�n� syst�my, kter� maj� rozumn� p�eklada� jazyka C. D�le uve�me
Mattes�v em\TeX{} pro OS/2 a DOS. Mattes dod�v� \TeX{} u� ve spustiteln� podob�
{\tt *.exe} spole�n� se sadou dal��ch n�stroj� pro \TeX{}ov�n�
(prohl��e�e {\tt dvi},
programy pro tisk apod.). V�echny tyto v�ci jsou sou��st� tzv. CTAN
(Comprehensive \TeX{} Archive Network), co� je syst�m ftp zrcadel po cel�m
sv�t�, kter� nab�z� ve�ejn� \TeX{}ov� software. Ten v~dne�n� dob� dosahuje
sum�rn� t�i gigabajty informac�.

Po cel�m sv�t� existuje plno diskusn�ch e-list� zam��en�ch k~\TeX{}u. Tam
mohou u�ivatel� hledat radu. Na t�chto e-listech jsou p�ipojeni
odborn�ci, kte�� \TeX{} implementuj� do jednotliv�ch v�po�etn�ch prost�ed�,
tak�e se u�ivatel�m dost�v� rady skute�n� fundovan�.

Dostupnost komer�n�ho software a d�kladn�ch manu�l� k~t�mto produkt�m, ze
kter�ch by se �lov�k dozv�d�l {\it jak\/} to funguje a ne jen 
{\it co\/} se m� d�lat,
nebudu rad�ji komentovat a srovn�n� si ud�l� ka�d� s�m. Jist� se t� mnoz�
�ten��i setkali se servisem, kdy zprost�edkuj�c� firma vy�le k~u�ivateli
r�doby ,,odborn�ka``, za kter�ho ��tuje nek�es�ansk� pen�ze a kter� mnohdy
v� m��, ne� jen trochu pou�en�j�� u�ivatel.


\sub D�vkov� kontra interaktivn� zp�sob manipulace se sazbou

\TeX{} samotn� je program, na jeho� vstupn� stran� je soubor p�ipraven� 
v~ur�it� notaci nej�ast�ji textov�m editorem a na v�stupn� stran� je �pln�
informace o~vzhledu sazby nez�visl� na v�stupn�m za��zen� (tzv. {\tt dvi}).
Provoz \TeX{}u je tedy postaven na d�vkov�m zp�sobu zpracov�n�. P�iprav�me
vstupn� soubor, zpracujeme \TeX{}em a prohl�dneme v�slednou sazbu. Pak
uprav�me vstupn� soubor a v�e se opakuje.

Zp�sob, s~jak�m komfortem tuto �innost provozujeme, z�le�� jednak na
v�konnosti hardware, d�le na schopnostech pou�it�ho opera�n�ho syst�mu
a v~neposledn� �ad� na vlastn� implementaci \TeX{}u. Nen� vylou�eno,
�e u�ivatel bude pracovat s~aplikac�, ve kter� m��e interaktivn�
realizovat sv� p��n� o~vzhledu sazby pomoc� my�i, p�i�em� tato
aplikace bude m�t tla��tko s~ozna�en�m �ekn�me ,,v�rn� n�hled``. Po
pou�it� tohoto tla��tka ulo�� aplikace dokument ve tvaru vstupn�ho
souboru pro \TeX{}, spust� \TeX{} a nakonec aktualizuje prohl��e� {\tt
dvi}. U�ivatel uvid� ve vedlej��m ok�nku tot�, ov�em rozm�st�n� sazby
je nyn� naprosto p�esn� takov�, jak to bude vypadat na
tisk�rn�. U�ivatel pak m��e pokra�ovat d�l v~pr�ci ve sv� interaktivn�
aplikaci. Ve ve�ejn� dostupn�ch implementac�ch \TeX{}u se takov�
aplikace nedod�v�, nicm�n� nap��klad LyX pro UNIXy je voln� dostupn�m
experimentem tohoto druhu. Zat�m bohu�el ne zcela dota�en. U�ivatel�
\TeX{}u takov� interaktivn� n�stroje v�t�inou nepou��vaj� a ani po
nich moc nevolaj�.  Rad�ji pracuj� s~,,hol�m`` vstupn�m textem,
proto�e si nenechaj� uj�t mo�nost sahat p��mo na p�ky, kter� ovl�daj�
sazbu. Na prvn� pohled zaj�mav� u�ivatelsk� pol�t�� jim jenom br�n� ve
vyjad�ovac�ch mo�nostech.

Ot�zka, zda zvolit interaktivn� nebo d�vkov� zp�sob p��pravy sazby, vypl�v�
�asto z~celkov�ho p��stupu u�ivatele k~po��ta�i. Tomu u�ivateli, kter� se
ne�t�t� slova algoritmus a kter� n�kdy v~�ivot� programoval, m��e d�vkov�
p��stup ovl�d�n� sazby p�ipadat p�irozen�. Ostatn�m u�ivatel�m, k~jejich�
ruk�m se po��ta�e po heslem ,,po��ta� nen� nic slo�it�j��ho ne� r�dio nebo
automatick� pra�ka`` dostaly do rukou v~posledn�ch letech, je samoz�ejm�
d�vkov� zp�sob uva�ov�n� zcela nep�irozen�. P�ipad� jim, �e po��ta� mus� na
jejich �kony reagovat okam�it� jako to r�dio. I~na chyby o�ek�vaj�
okam�itou reakci, nap��klad houknut�. Jin� je situace, kdy� zapisujeme
n�jak� informace pro program do souboru. Ono zpo�d�n�, ne� se tento
program spust� a vyjdou najevo na�e chyby, m��e b�t pro mnoh� psychicky
ne�nosn�. To je celkem pochopiteln� a nechci zde proto zpochyb�ovat v�hody
interaktivn�ho p��stupu.

Nikam nevedly diskuse, zda je ��eln�j�� d�vkov� nebo interaktivn� p��stup
k~sazb�, kter� se na e-listu mensy rozv�d�l do ot�zek, p�i kter�m re�imu
pou�ijeme m�n� �hoz�, p�i kter�m re�imu je rychleji k~dispozici mno�ina
informac�, kter� n�s vede k~dal��m krok�m, jak snadno je tato mno�ina
informac� zapamatovateln�, p�i kter�m re�imu m��e pracovat laik apod. Ob�
strany zjistily, �e po�et �hoz� lze zkracovat kl�vesov�mi zkratkami
(v~dobr�m textov�m editoru vstupn�ho souboru pro \TeX{} velmi pru�n�
konfigurovateln�mi) a �e nab�dky dal��ch mo�nost� v~on-line ,,menu`` je
jedna v�c, knihy roztahan� po stole vedle po��ta�e druh� a tyt� knihy
p�eveden� do elektronick� a hypertextov� podoby v�c t�et�. Tak, jako n�kdo
m� dobrou pam� ,,na slov��ka`` a l�pe se mu pracuje s~knihou a
programovac�m jazykem, jin� m��e m�t pam� ,,na obr�zky`` a l�pe se mu
orientuje v~obr�zkov�ch nab�dk�ch interaktivn�ch program�. Tyto dv� skupiny
lid� by k~v�li tomu nem�li mezi sebou vyhla�ovat v�lku.

Pokud laika nau��me pou��vat v��e zm�n�n� dv� zna�ky ({\tt\char`\\uv}
a {\tt\char`\\it}) a nech�me
ho p�ipravit text pro hladkou sazbu, pak text dok�e odevzdat v~po��dku.
K~dal��mu form�tov�n� ov�em mus� p�istoupit odborn�k. Za v�hodu bych
pova�oval, �e je mo�no p�i vhodn� d�lb� pr�ce oprostit autora textu od
starost� nad {\it formou\/} a m��e se pln� v�novat jen 
{\it obsahu\/} sv�ho d�la. 
Probl�my s~formou komplikuj� mnoha autor�m pr�ci a jsou p�itom �asto
zhola zbyte�n�, proto�e autor�v text nakonec b�v� stejn� p�eform�tov�n
v~jin�m prost�edku, ne� je editor, ve kter�m autor sv� d�lo p�ipravoval.


\sub What You See Is What You Get

V~souvislosti s~interaktivn� �pravou sazby se �asto pou��v� zkratka
WYSIWYG. Naopak o~programech, kter� zpracov�vaj� sazbu d�vkov�m
zp�sobem se tvrd�, �e nejsou WYSIWYG. Vzhledem k~tomu, �e tato zkratka
znamen� ,,co vid�� to dostane�``, je tato terminologie velmi jemn�
�e�eno nep�esn�.  V~\TeX{}ov� instalaci si mohu prohl�dnout v�sledn�
{\tt dvi} na obrazovce a vid�m p�esn� to, co dostanu na
tisk�rn�. N�hled je v~p��pad� sazby naprosto v�rn� a k~dal��m
,,p�ekvapen�m`` nem��e z~technologick�ch d�vod� doj�t. Na druh� stran�
pracovn� plocha interaktivn�ch program� sice nab�z� pru�n�
opracovateln� n�hled, ale m�m reference od mnoha u�ivatel�, �e se
�asto po vyti�t�n� nesta�� divit, co vlastn� p�ed t�m vid�li na
obrazovce.

Z�ejm� se tedy tou zkratkou m�n�, �e nelze p��mo v~n�hledu d�lat opravy a
zm�ny. Ano, v~\TeX{}ov� instalaci pracujeme ve vedlej��m ok�nku, kde
t�eba programujeme sazbu. Pokud m�me dosti rychl� po��ta�, pak po
zpracov�n� na�eho k�du na pozad� \TeX{}em vid�me v~n�hledu proveden� zm�ny
prakticky okam�it�. Tak�e vlastn� d�l�me v~n�hledu zm�ny, jen ne p��mo
z�sahem do ok�nka tohoto n�hledu.

Pojem WYSIWYG se tedy asi pou��v� v~souvislosti s~t�m, jak p�ipravuje
text pro sazbu autor. Ov�em p�ed chv�li jsme zm�nili, �e autora m��e
starost o~formu jenom zdr�ovat a �e nakonec bude jeho d�lo zpracov�no
v~jin�m prost�edku, ne� s�m pou��v�. Tak�e to, co vid�, zdaleka nen� to, co
dostane po typografick�m a kni�n�m zpracov�n�.

Nedoporu�uji tedy pou��vat pojem WYSIWYG, proto�e v~n�m mnoh� interaktivn�
programy na cel� ���e prohr�vaj�. Rad�ji se dr�me ozna�en� interaktivn� a
d�vkov� zp�sob zpracov�n� sazby.


\sub U�ivatelsk� p��tulnost

Program \TeX{} samotn� ne�e�� probl�m u�ivatelsk� p��tulnosti v�bec. V~ur�it�m
smyslu se s~probl�mem pot�kaj� konkr�tn� \TeX{}ov� implementace, kter� mohou
vych�zet z~v�hod pou�it�ho opera�n�ho syst�mu (grafick� rozhran�, �len�n�
n�pov�d, multitasking apod.). Proto je t�eba v~t�to v�ci d�sledn�
rozli�ovat mezi pojmy \TeX{} a konkr�tn� \TeX{}ov� implementace.

Na druh� stran� programy s~interaktivn�m zp�sobem zpracov�n� maj�
u�ivatelskou p��tulnost ve sv�m popisu pr�ce. S~jak�m �sp�chem se s~t�m
vyrovnaj� z�le�� na tom kter�m z~nich.


\sub Mo�nosti a flexibilita

Program \TeX{} se v�nuje jedin�mu �kolu, kter� by se dal z~pohledu
interaktivn�ch prost�edk� charakterizovat jako ,,nal�v�n� textu do
sazby``. Tuto �innost vykon�v� dob�e a nem� v~n� daleko �iroko konkurenci.
Byl navr�en tak, aby v�sledn� kvalita sazby byla co nejlep��. Nap��klad
algoritmus ��dkov�ho zlomu, kter� hled�n�m minima jist� cenov� funkce �e��
co nejlep�� rozvr�en� odstavce jako celku, nem� v~mnoha konkuren�n�ch
programech obdobu. Mezi dal�� p�ednosti bych uvedl automatickou tvorbu
ligatur a kerning podle informac� ve fontu a zcela nep�ekonan� algoritmy na
matematickou sazbu.

Interaktivn� syst�my v�t�inou maj� sv�j c�l stanoven ���eji, tak�e probl�m
,,nal�v�n� textu do sazby`` je jen d�l�� probl�m. Podle toho taky �asto
vypad� kvalita v�sledku. Tyto syst�my toti� nemohou do uveden�ho
d�l��ho probl�mu investovat p��li� mnoho sofistikovan�ch algoritm�,
proto�e by se ztratila v�hoda interaktivn�ho ovl�d�n�. U�ivatel by
musel na ka�dou zm�nu v~textu �ekat ne�m�rn� dlouho.

Flexibilita \TeX{}u vypl�v� mimo jin� z~d�kladn� dokumentace jeho datov�ch
struktur a z~p��tomnosti na syst�mu nez�visl�ch pomocn�ch n�stroj�,
kter�mi lze do t�chto struktur zasahovat. Nap��klad zm�na metrick�ch
informac� font� nebo mo�nost pou�it� tzv. virtu�ln�ch font� na �rovni
{\tt dvi} otev�r� netu�en� mo�nosti. Kdo tyto v�ci zn�, je naprost�m p�nem
nad v�sledkem sazby.

Naproti tomu mnoh� interaktivn� programy se chovaj� jako ,,�ern� sk���ka``.
Datov� struktury nejsou z~komer�n�ch d�vod� dokumentov�ny a z�sah do
nich a mo�n� zm�na jin�m zp�sobem, ne� nab�z� u�ivatelsk� manu�l, je
vylou�ena. 

\TeX{} m� tak� velmi mocn� programovac� jazyk, kter�m lze ��dit a
automatizovat ono ,,nal�v�n� textu`` v~podstat� podle jak�chkoli
po�adavk�. T�mto jazykem se definuje nap��klad vzhled a automatick� tvorba
obsah�, rejst��k� a odkaz� v�eho druhu. Rovn� se pomoc� tohoto jazyka
definuje dialekt vstupn�ch soubor� \TeX{}u. Jedn� se o~zp�sob
zna�en� a �len�n� vstupn�ho textu. Jedn�m z~takov�ch dialekt� je nap��klad
La\TeX{}. Flexibilita programovac�ho jazyka \TeX{}u je zna�n�.

Zde bohu�el nemohu srovn�vat a posoudit zcela v�rohodn�, jak vypadaj�
programovac� jazyky interaktivn�ch n�stroj�. Poznamenejme, �e i Word m�
sv�j programovac� jazyk a �e se v~n�m daj� d�lat i viry.

\nobreak\bigskip
Petr Ol��k \hfill
{\tt http://math.feld.cvut.cz/olsak}


\end
















