%
% czechslovak/live.tex - TeXlive documentation -- Czech/Slovak translation
%
% TeX Live documentation.  Originally written by Sebastian Rahtz and
% Michel Goossens, now maintained by Karl Berry and others.
% Public domain.
% 
% 2007/01/24: v1.32 XeTeX URL and HH (config.manpath) change
% 2007/01/22: v1.31 last minute corrections by Staszek (2x) and ZW
% 2007/01/15: v1.30 corrections and typos
% 2007/01/14: v1.29 texlive2007 version (JB&PS)
% 2005/11/01: v1.28 last minute Staszek additions
% 2005/10/31: v1.27 texlive2005 version (JB&PS)
% 2004/11/18: v1.26 final release cleanup, latest changes by Staszek
% 2004/11/17: v1.24,25 typos corrected
% 2004/11/15: v1.21,22,23 corrections by KB, JB and others entered
% 2004/11/14: v1.20 first texlive2004 version (JB&PS) 
% 2004/01/30: v1.19 postbulletin version release for CSTUG web
% 2004/01/22: v1.18 minor changes before final-2003 source release
% 2004/01/19: v1.16, v1.17 last-minute corrections before sending
%             Bulletin to print
% 2004/01/18: modifications for CS bulletin by Z. Wagner
% 2004/01/07: version 1.15
% 2003/12/08-10: Slovak and other Czech typos corrected
% 2003/12/06: Czech language typos/errors entered
% 2003/09/23: prepositions checked, v1.03
% 2003/09/23: some typos, jch's email, v1.02
% 2003/09/22: further error corrections, v1.01
% 2003/09/18: final checking and error corrections, v1.0 release
% 2003/09/17: another changes in English version incorporated
% 2003/09/08: changes in English version from 09/04 to 09/06 incorporated
% 2003/09/06: fixes from Staszek
% 2003/09/05: touched by Karl
% 2003/09/04: fixes from Staszek and Fabrice
% 2003/09/05: translation started from english version as of Sep 1st by
%             Petra & Petr S.
% 2003/09/01: fixes from Volker.
% 2003/08/12: fixes from Christer Gustafsson <gustaf@powertech.no>.
% 2003/07/07: substantial revisions by karl.
% ... deleted
%
% TODO
%
% -- Priklady ve slovenske casti aktualizovat z~anglicke verze
%    (zustaly dosud z verze TeXlive 6).
%
% Translations:
%   Copyright (c) 2003--2007 Petr Sojka
%   Copyright (c) 2004--2007 Ján Buša
%   Copyright (c) 2003 Petra Sojková
%   Copyright (c) 2001 Janka Chlebíková
%   Permission is granted to copy, distribute and/or modify this document
%   under the terms of the GNU Free Documentation License, Version 1.2
%   or any later version published by the Free Software Foundation;
%   with no Invariant Sections, no Front-Cover Texts, and no
%   Back-Cover Texts.  A copy of the license is included in 
%   the section entitled "GNU Free Documentation License".

\newif\ifforbulletin
\forbulletinfalse
%\forbulletintrue
\newcommand\cstlversion{1.32}
\newcommand\cstldate{24.\ ledna 2007}
\ifforbulletin
 \providecommand\Status{3} % version for CSTUG bulletin Zpravodaj
 \else
 \providecommand\Status{2}
\fi
%
\ifnum\Status=2            % e.g. html generation via tex4ht
  \def\classname{article}  % need different doc class for html
  \def\classoptions{11pt}
\else
  \ifnum\Status=3          % Zpravodaj
         \def\classname{article}
         \def\classoptions{twoside,a5paper}
%  \pdfpaperwidth=147.5mm
%  \pdfpaperheight=210mm
  \else \def\classname{artikel1}
        \def\classoptions{11pt}
  \fi
\fi

\listfiles
\documentclass[\classoptions,slovak,english,czech]{\classname}
\usepackage{cs-tex-live}
\makeatletter
\newcommand\tubreflect[1]{%
 \@ifundefined{reflectbox}{%
   \message{A graphics package must be loaded for \string\XeTeX}%
 }{%
   \ifdim \fontdimen1\font>0pt
     \raise 1.75ex \hbox{\kern.1em\rotatebox{180}{#1}}\kern-.1em
   \else
     \reflectbox{#1}%
   \fi
 }%
}
\def\tubhideheight#1{\setbox0=\hbox{#1}\ht0=0pt \dp0=0pt \box0 }
\def\XeTeX{\leavevmode
 \tubhideheight{\hbox{X%
   \lower.5ex \hbox{\kern-.125em\tubreflect{E}}%
   \kern-.1667em \TeX}}}
\makeatother

\begin{document}
\ifnum\Status=2
   % this ugliness is because the normal definition of ' for tex4ht
   % tries to go into math mode.  I don't under
   \def'{\char`\'}
\fi

\selectlanguage{czech}
\title{{\huge\textsf{\TL{} 2007}}\\[3mm]
       Příručka \protect\TeXLive{}, CS verze \cstlversion}
\date{\cstldate}

\author{Sebastian Rahtz \& Karl Berry, editoři \\[3mm]
        \url{http://tug.org/texlive/}\\[3mm]    
%B% \ifnum \Status=2
%B%        \includegraphics[bb=0 0 824 741]{../pictures/front} \\[5mm]
%B%\else
%B%\ifnum \Status=3
%B%        \includegraphics[width=.5\linewidth]{../pictures/bw-front2} \\[5mm]
%B%\else
%B%        \includegraphics[width=.5\linewidth]{../pictures/front} \\[5mm]
%B%\fi \fi
%B%        \small \textit{Kontaktní osoby pro tuto dokumentaci:}\\[3mm]
%B%        \small \begin{tabular}{lcr}
%B%          Czech/Slovak & Petr Sojka & \email{sojka (at) fi.muni.cz} \\
%B%                       & Janka Chlebíková & \email{chlebikj (at) dcs.fmph.uniba.sk} \\
%B%                       & Ján Buša & \email{jan.busa (at) tuke.sk} \\                 
%B%          English  & Karl Berry & \email{karl (at) freefriends.org} \\
%B%          French   & Fabrice Popineau & \email{fabrice.popineau (at) supelec.fr} \\
%B%          German   & Volker R.\,W.\ Schaa & \email{volker (at) dante.de} \\
%B%          Polish   & Staszek Wawrykiewicz & \email{staw (at) gust.org.pl} \\
%B%          Russian  & Boris Veytsman & \email{borisv (at) lk.net}
%B%         \end{tabular}
%       \tlimage{front}{bb=0 0 824 741}{.7\linewidth}
         }

% comes out too close to the toc, and we know it's page one anyway.
\thispagestyle{empty}
\maketitle

\ifnum\Status=3
  \thispagestyle{csbul}
  \ifforbulletin \setcounter{page}{113} % valid for 3-4/2003
  \else \raggedbottom
  \fi
\fi

   Překlad 
   2004--2007 J\'an Bu\v{s}a, 
   2001 Janka Chleb\'\i kov\'a,
   2003--2007 Petr Sojka a 
   2003 Petra Sojkov\'a 
   je šířen pod GNU FDL licencí.
  
   Permission is granted to copy, distribute and/or modify this document
   under the terms of the GNU Free Documentation License, Version 1.2
   or any later version published by the Free Software Foundation;
   with no Invariant Sections, no Front-Cover Texts, and no
   Back-Cover Texts.

\begin{multicols}{2}
\tableofcontents
\listoftables
\end{multicols}

\section{Úvodem}
\label{sec:intro}

Tento dokument popisuje základní vlastnosti distribuce \TeXLive{} 2007,
což je instalace \TeX{}u a přátel pro \acro{GNU}/Linux a další
unixové systémy, \MacOSX{} a (32bitové) systémy Windows.
Instalace \emph{není} určena pro starší Mac a \acro{MS-DOS} 
systémy. 

\TL{} obsahuje \file{.exe} soubory pro \TeX{}, \LaTeXe{}, \ConTeXt, 
\MF, \MP, \BibTeX{} a mnoho dalších programů včetně obsáhlého
seznamu maker, fontů a dokumentace spolu s~podporou
sazby v~mnoha různých světových jazycích.  Je částí mnohem větší \TKCS{}
(krátce popsané dále v~oddíle~\ref{sec:struct-tl}
\p.\pageref{sec:struct-tl}), spolu jsou výsledkem společného úsilí 
skupin uživatelů \TeX u.

Aktuální verze použitého software je v~archívu
\acro{CTAN} na \url{http://www.ctan.org/}.

Krátký seznam hlavních změn v~této verzi \TL{}
najdete na konci tohoto dokumentu, do oddílu~\ref{sec:history} 
na straně~\pageref{sec:history}.

\subsection{Základy použití \protect\TL{}}
\label{sec:basic}

\TL{} lze použít třemi základními způsoby:

\begin{enumerate}

\item Můžete spustit \TL{} přímo z~\pkgname{live} \DVD
%B% distribučního média (s~výjimkou distribuce \pkgname{inst}; 
  (viz~\ref{sec:multiple-dist} na straně~\pageref{sec:multiple-dist}).
  Pro toto užití nepotřebujete téměř žádný
  diskový prostor. Dává vám to okamžitý
  přístup ke všemu na \TL{}. Výkon bude samozřejmě
  horší než při spouštění z~pevného disku, ale
  může se vám to někdy dobře hodit.

\item Můžete instalovat části \TL{} na lokální
  disk z~\DVD\ nebo z~\pkgname{inst} \acro{CD}. To je nejčastější 
  využití \TeXLive. Budete potřebovat (přibližně) 100 megabytů 
  pro nejmenší systém, a o něco víc než 1,3~gigabytů pro plný systém.

\item Můžete integrovat příslušný balík nebo kolekci
  do svého současného systému, nebo
  dříve instalovaného systému \TL{}, nebo jiného systému.
\end{enumerate}

\noindent Každá z~těchto možností je popsána detailně
v~následujících sekcích členěných dle \acro{OS}, zde jen souhrn:

\begin{itemize*}
\item Základní instalační dávka pro Unix a \MacOSX{} je
\texttt{install-tl.sh}\,.
Uživatelé GNU/Linuxu mohou také vyzkoušet nový GUI instalační 
program: stačí spustit \texttt{setuptl/tlpmgui}. Další 
informace jsou k~nalezení 
v~oddíle~\ref{sec:win-install} na stránce~\pageref{sec:win-install}. 

\item Dávka pro instalaci samostatného balíku je \texttt{install-pkg.sh}.
(Po ukončení instalace pod Linuxem programem \texttt{tlpmgui} 
můžete rovněž zkusit spustit \texttt{tlpmgui} znovu 
pro přidání nebo odstranění jednotlivých balíčků nebo kolekcí.)

\item \texttt{tlpmgui.exe} je instalační program 
pro Windows. Může být použit také ke přidání nebo odstranění balíčků.
Pro další informace viz dále oddíl~\ref{sec:win-install}
na straně~\pageref{sec:win-install}.
\end{itemize*}


\subsection{Nápověda}
\label{sec:help}

\TeX{}ovská komunita je aktivní a vstřícná a téměř všechny
seri\'ozní otázky jsou obvykle zodpovězeny. Podpora je
neformální, je prováděna příležitostnými čtenáři a dobrovolníky,
a proto je důležité, abyste svou domácí úlohu udělali předtím,
než vznesete dotaz. (Pokud toužíte po garantované komerční podpoře, můžete
na \TL{} zapomenout a zakoupit komerční distribuci; viz
seznam prodejc\r u na \url{http://tug.org/interest.html#vendors}.)

Níže je uveden seznam informačních zdrojů, přibližně v~pořadí, ve kterém
ho doporučujeme k~použití:

\begin{description}
\item [první kroky] Pokud jste \TeX ovský nováček, na stránce
\url{http://tug.org/begin.html} najdete krátký úvod do systému.
\item [\TeX{} \acro{FAQ}] \TeX{} \acro{FAQ} je obrovská studnice
  znalostí obsahuj\'ic\'i všechny druhy otázek, od těch základních až po 
  ty nejobskurnější.
  Dokument najdete na \TL{} v~adresáři \OnCD{texmf-doc/doc/english/FAQ-en}
  nebo na Internetu na \url{http://www.tex.ac.uk/faq}. Prosíme, začněte
  své hledání odpovědi zde.

\item [\TeX{} Catalogue] Pokud hledáte konkrétní balík,
  font, program ap., \TeX{} Catalogue je místo, kde začít.
  Je to obsáhlá sbírka \TeX{}ových položek.  Viz
  \OnCD{texmf-doc/doc/english/catalogue} nebo
  \url{http://www.ctan.org/tex-archive/help/Catalogue}.

\item [\TeX{}ov\'e odkazy na Webu] Na \url{http://tug.org/interest.html}
  najdete mnoho relevantních odkazů na různé příručky,
  knihy, manuály a články o všech aspektech systému \TeX{}.

\item [archívy diskusních skupin]
  \sloppypar Dvě základní fóra pro hledání řešení problémů jsou
  newsová skupina \ctt{} a emailová diskusní
  skupina \email{texhax@tug.org}.  V~archívech těchto zdrojů
  najdete tisíce předchozích dotazů a odpovědí čekajících na vaše
  hledání. Nahlédněte na
  \url{http://groups.google.com/groups?group=comp.text.tex},
  res\-pek\-ti\-ve na
  \url{http://tug.org/mail-archives/texhax}.  Dotazem do obecného
  vyhledávacího stroje jako \url{http://google.com/} také nic nepokazíte
  a pro specifika češtiny a slovenštiny najdete další zdroje
  odkazované na \url{http://www.cstug.cz/}.

\item [kladení dotazů] Pokud nemůžete najít odpověď na svou otázku,
  můžete ji položit na \ctt{} přes Google nebo 
  newsového klienta nebo emailem na \email{texhax@tug.org}.
  Ale dříve, než tak učiníte, \emph{prosím,} přečtěte 
  si toto doporučení, jak klást otázku tak, abyste 
  pravděpodobně dostali i odpověď:
  \url{http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=askquestion}.

\item [podpora \TL{}] Pokud chcete poslat
  chybové hlášení, připomínku nebo poznámku k~distribuci
  \TL{}, její instalaci nebo dokumentaci,
  diskusní skupina k~tomu určená je \email{tex-live@tug.org}.
  Pokud však je vaše otázka specifická pro program na
  \TL{} umístěný, pište raději přímo autorovi nebo do diskusní
  skupiny určené pro tento program.
\end{description}

\noindent
Druhou stranou mince je odpovídání na dotazy těch, kdo kladou otázky.
\ctt{} i~list \code{texhax} jsou otevřeny pro kohokoliv.
Přihlaste se, naslouchejte a začněte odpovídat tam,
kde můžete. Vítejte ve světě \TeX{}u!

% don't use \TL so the \uppercase in the headline works.  Also so
% tex4ht ends up with the right TeX.  Likewise the \protect's.
\section{Struktura \protect\TeX\protect\ Live}
\label{sec:struct-tl}

Tento oddíl popisuje strukturu a obsah \TL{} a
\TKCS{}, jej\'\i\v z je částí.

%Dvě hlavní instalační dávky pro Unix a \MacOSX{} jsou
%\texttt{install-tl.sh} a \texttt{install-pkg.sh}.  Jsou
%popsány v~oddíle~\ref{sec:unix-install} na
%straně~\pageref{sec:unix-install}.
%V~dalším oddíle popíšeme strukturu a obsah \TL{}.

\subsection{Několik distribucí: \protect\pkgname{live},
           \protect\pkgname{inst}, %\protect\pkgname{demo}
           \protect\pkgname{protext}}
\label{sec:multiple-dist}

Počínaje rokem 2003 nás 
prostorová omezení formátu \acro{CD-ROM} donutila
rozdělit \TL{} na více distribucí:

\begin{description}

\item [live] Úplný systém na~\acro{DVD-ROM} (pro
\acro{CD-ROM} je příliš obsáhlý).  
Může být spoušten přímo nebo nainstalován na disk.
\DVD{} také obsahuje kopii archívu
\CTAN{}, distribuci \pkgname{protext} pro Windows a  Mac\TeX\ distribuci \MacOSX, které jsou na \TL{} zcela nezávislé,
a také sadu dalších balíků v~adresáři \texttt{texmf-extra}.

\CTAN{}, \pkgname{protext}, Mac\TeX{} a \texttt{texmf-extra} se řídí odlišnými podmínkami 
kopírování než \TL{}, proto při redistribuci nebo modifikaci 
buďte pozorni.

\item [inst(alovatelný)] Úplný systém na \CD. Abychom na něj
všechno směstnali, museli jsme zkomprimovat, co jen šlo.
Proto nejde \TeX\ spouštět přímo z~\CD, ale musí se instalovat
na disk (odtud jméno distribuce). 
Postup instalace naleznete v~dalších oddílech.

\item [protext] Rozšíření systému \MIKTEX\ pro Windows.
\ProTeXt\ přidává k~\MIKTEX u nové doplňkové nástroje 
a zjednodušuje instalaci.  Je plně nezávislý na \TL{} 
a má své vlastní příkazy. Lze jej spustět živě, anebo instalovat na disk.
Domovská stránka projektu \ProTeXt\ je na \url{http://tug.org/protext}.

\ProTeXt\ je poskytován v~kořenovém adresáři \pkgname{live} \DVD\
nebo na svém vlastním \CD\ (pro ty, kteří nemohou použít \DVD).

%\item [demo] systém spustitelný přímo z~\CD. Aby to bylo možné,
%byli jsme nuceni vypustit velké kolekce pro sazbu
%čínštiny, japonštiny a korejštiny \acro{CJK},
%podporu sazby not, některá méně často používaná písma.
%Distribuce funguje jen pod Linuxem, \MacOSX{} a systémy Windows.

\end{description}

\noindent Jakou používáte distribuci, zjistíte
náhledem souboru \texttt{00\var{type}.TL} na za\v{c}\'atku
adresáře \TL{}. Tento soubor obsahuje také informaci o~datu vydání \TL{}.

Přirozeně, každá skupina  uživatelů se rozhodne, co distribuovat svým
vlastním členům.\footnote{\CS TUG bude ditribuovat sv\'ym \v clen\r um 
pouze DVD verzi \TL{} 2007.}  

\subsection{Popis kořenových adresářů}
\label{sec:tld}

V~kořenovém adresáři distribuce \TL{} najdete následující
podadresáře. Na \pkgname{live} \DVD\ je celá \TL{} hierarchie v~podaresáři 
\dirname{texliveYYYY}, a ne v~kořenovém adresáři disku.

\smallskip
\begingroup
  \renewcommand{\arraystretch}{1.3}  % open up interrow spacing
\noindent
\begin{tabularx}{\textwidth}{>{\ttfamily}lX}
bin     & Binárky, s~podadresáři dle platforem.\\
source  & Zdrojové kódy všech programů, včetně distribuce
  \Webc{} \TeX{}u a \MF{}u. Jsou v~\cmdname{bzip2}-zkom\-pri\-mo\-va\-ných
   archívech tar. \\
setuptl    & Instalační programy pro Linux a Windows. \\   
support & Pomocné balíky a programy.  Automaticky %Implicitně
  \emph{nejsou} instalovány:
 % \cmdname{GhostScript}, \cmdname{netpbm} a další 
 některé editory a \TeX{}ová vývojová prostředí. \\
texmf   & %B% Instalované balíky, fonty, konfigurační soubory, apod. \\
Strom programů společně s jejich podp\r{u}rnými soubory a 
dokumentací.  Nezahrnuje formáty \TeX u a balíky. 
  (\texttt{TEXMFMAIN} v~následujícím oddíle.) \\
texmf-dist & Hlavní strom formátů a balíků. 
 (\texttt{TEXMFDIST} v~následujícím oddíle.) \\
texmf-doc  & Strom samostatné čisté dokumentace, uspořádán podle jazyků.  \\
texmf-var  & Strom pro soubory automaticky generované a uložené. 
(\texttt{TEXMFSYSVAR} v~následujícím oddíle.) \\
\end{tabularx}
\endgroup

\smallskip

V~kořenovém adresáři distribuce jsou navíc instalační dávky a soubory
\filename{README} (v~různých jazycích).

Adresář \dirname{texmf-doc} obsahuje pouze dokumentaci, 
ale ne úplnou.  Dokumentace programů (manuály, 
man-stránky, info-soubory) jsou v~\dirname{texmf/doc}, 
protože programy jsou v~adresáři \dirname{texmf}.
Podobně, dokumentace \TeX ových balíků a formátů je 
v~\dirname{texmf-dist/doc}. 
K~vyhledání veškeré dokumentace na libovolném místě můžete 
použít programy \cmdname{texdoc} nebo \cmdname{texdoctk}. 
Souhrnn\'e odkazy v~kořenovém souboru \OnCD{doc.html} mohou 
být také užitečné.

\subsection{Přehled předdefinovaných stromů texmf}
\label{sec:texmftrees}

Tento oddíl uvádí seznam všech předdefinovaných proměnných
určujících stromy texmf, používaných systémem, a jejich zamýšlený účel. 
Povel \texttt{texconfig
conf} vám ukáže hodnoty těchto proměnných, tedy můžete jednoduše zjistit,
jak tyto odpovídají názvům adresářů ve vaší instalaci.

\begin{ttdescription}
\item [TEXMFMAIN] Strom obsahující životně důležité části systému, jako pomocné skripty
(např. \verb+web2c/mktexdir+), pool-soubory a jiné podpůrné soubory.
\item [TEXMFDIST] Strom obsahující hlavní sadu balíků maker,
  font\r u, atd. z~původní distribuce. 
\item [TEXMFLOCAL] Strom, který mohou použít administrátoři na instalaci 
doplňkových nebo upravených maker, fontů, atd., pro celý systém.
\item [TEXMFHOME] Strom, který mohou použít uživatelé na svoje osobní instalace
doplňkových nebo upravených maker, fontů, atd.
  Rozšíření této proměnné závisí implicitně na proměnné \verb+$HOME+, % $
  která dynamicky nastaví zvláštní adresář pro každého uživatele. 
\item [TEXMFCONFIG] Strom používan\'y nástroji te\TeX u 
  \verb+texconfig+, \verb+updmap+ a \verb+fmtutil+ na uložení 
  modifikovaných konfiguračních údajů.  Implicitně pod \verb+$HOME+. %$
\item [TEXMFSYSCONFIG] Strom používan\'y nástroji te\TeX u 
  \verb+texconfig-sys+, \verb+updmap-sys+  a \verb+fmtutil-sys+ na uložení 
  modifikovaných konfiguračních údajů.
\item [TEXMFVAR] Strom používan\'y programy \verb+texconfig+, 
  \verb+updmap+ a \verb+fmtutil+ na (cache) uložení runtime
  údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.
  Implicitně pod \verb+$HOME+. %$
\item [TEXMFSYSVAR] Strom používan\'y programy \verb+texconfig-sys+,
  \verb+updmap-sys+ a \verb+fmtutil-sys+ na (cache) uložení runtime
  údajů jako jsou soubory formátů a generované map-soubory.
\end{ttdescription}

Další informace o~příkazu \texttt{texconfig} a příbuzných pomůckách, viz 
oddíl~\ref{sec:texconfig} na straně~\pageref{sec:texconfig}.

\subsection{Rozšíření \protect\TeX{}u}
\label{sec:tex-extensions}

\TL{} obsahuje několik rozšířených verzí \TeX{}u:

\begin{description}

\item [\eTeX] přidává malou, ale mocnou množinu nových
příkazů (nazývaných \TeX{}ové primitivy).
\label{text:etex}
Nové příkazy se například týkají makroexpanze, načítání znaků,
tříd značek (marks), rozšířených ladicích možností
a rozšíření \TeXXeT{} pro obousměrnou sazbu. Implicitně
je \eTeX{} 100\% kompatibilní se standardním \TeX{}em.
Viz~\OnCD{texmf-dist/doc/etex/base/etex_man.pdf}. 
%B% \eTeX{} je nyní sázecím programem pro \LaTeX{} i pdf\LaTeX{}.

\item [pdf\TeX] vybudován na rozšířeních \eTeX{}u přidává podporu 
zápisu ve formátu \acro{PDF} stejně jako v~\dvi{}. Viz
návod v adresáři \OnCD{texmf/doc/pdftex/manual/} a
\OnCD{texmf/doc/pdftex/manual/samplepdf/samplepdf.tex}. Toto je
výchozí program pro všechny formáty s~výjimkou plain \TeX{}u.

\item [\XeTeX] přidává podporu vstupního kódování
Unicode a fontů OpenType, použitím zejména knihoven třetích stran.  
Viz \OnCD{texmf-dist/doc/xetex/XeTeX-reference.pdf}.

\item [\OMEGA\ (Omega)] je založena na Unicode.  Umožňuje sázet v~téměř všech
světových jazycích zároveň. Dociluje toho tzv.
překladovými procesy (\OMEGA{} Translation Processes,
\acro{OTP}) pro realizaci složitých transformací na jakémkoliv vstupu. Viz
\OnCD{texmf/doc-dist/omega/base/doc-1.8.tex}
(dokumentace však není zcela aktuální).

\item [Aleph] kombinuje rozšíření \OMEGA\ a \eTeX.  
Pro minimální dokumentaci viz \OnCD{texmf-dist/doc/aleph/base}.
\end{description}


\subsection{Další za zmínku stojící programy na \protect\TeXLive}

Na \TL{} najdete několik často používaných programů:

\begin{cmddescription}

\item [bibtex] podpora práce se seznamem literatury.

\item [makeindex] vytváření rejstříku. Pro češtinu a slovenštinu
však potřebujete verzi programu s~názvem \texttt{csindex} (není zatím
součástí distribuce, je potřeba instalovat zvlášť).

\item [dvips] pro konverzi \dvi{} do \PS{}.

\item [xdvi] prohlížeč \dvi{} pro systém X~Window.

\item [dvilj] \dvi{} ovladač tiskáren HP Laser\-Jet.

\item [dv2dt, dt2dv] pro konverzi \dvi{} do/z~ascii textu.

\item [dviconcat, dviselect] pro kopii a vkládání stránek
do/z \dvi{} souborů.

\item [dvipdfmx] konvertor \dvi{} do \acro{PDF}, alternativní
přístup vedle pdf\TeX{}u zmíněného výše.  Srovnej balíky
\pkgname{ps4pdf} a \pkgname{pdftricks} pro další
alternativy.

\item [psselect, psnup, \ldots] programy pro práci s~\PS{}em.

\item [lacheck] pro kontrolu syntaxe \LaTeX{}u.

\item [texexec] wrapper pro Con\TeX{}t a práci s~\acro{PDF}.

\item [tex4ht] konvertor \TeX{}u do \acro{HTML}.

\end{cmddescription}


\section{Instalace na Unixu}
\label{sec:unix-install}

Jak již bylo zmíněno v~oddíle~\ref{sec:basic} na straně~\pageref{sec:basic},
\TL{} má tři základní užití:

\begin{enumerate}
\item použití přímo z~média,
\item instalace na disk nebo
\item integrace konkrétního balíku či kolekce do vaší existující
\TeX{}ové instalace.
\end{enumerate}

\noindent V~následujících sekcích popíšeme
pro Unix specifické postupy pro každé výše zmíněné užití.

\ifSingleColumn \begin{figure}[htb]\leavevmode\noindent \fi
\begin{warningbox}
\noindent\textbf{Varování:} Kolekce na \CD{} i \DVD{} jsou ve formátu
ISO 9660 (High Sierra), \emph{včetně}~rozšíření
Rock Ridge (a Joliet pro Windows). Proto váš
unixový systém musí být schopen využívat rozšíření
Rock Ridge. Ověřte tedy v~dokumentaci příkazu \cmdname{mount},
jak toho docílit. Pokud máte na své lokální síti
několik různých strojů, namontujte média na takovém stroji,
který Rock Ridge podporuje, a použijte je na ostatních.

Moderní systémy 
%Linux, Free\acro{BSD}, Sun, a \acro{SGI}
%B% systémy Alpha 
by měly používat disky bez problémů. V~případě problémů nám dejte vědět.
V~dalším předpokládáme, že jste schopni namontovat
Rock Ridge kompatibilní \CD{}.
\end{warningbox}

\ifSingleColumn\end{figure}\fi

\subsection{Spouštění \protect\TL{} přímo z~média (Unix)}

\def\runlive{% text repeated in windows section
\TeX{}ový systém můžete spouštět přímo 
%B% z~\pkgname{demo} \CD{} nebo 
z~\pkgname{live} \DVD{}, bez instalace distribuce
na disk.  (Odtud název ,\TeX\ Live`.) \TeX{} \emph{nejde}
spouštět přímo z~jiných %B% \pkgname{inst} 
\CD{} (viz oddíl~\ref{sec:multiple-dist} na straně~\pageref{sec:multiple-dist}).
}

%B% Na demo \CD{} najdete binárky pouze pro Linux, \MacOSX{} a Windows.
%B% Pro spouštění na dalších unixových systémech budete potřebovat \DVD.

\def\startinst{% repeated in other subsections
Na začátku musíte namontovat \CD{} resp. \DVD{} a povolit
rozšíření Rock Ridge.  Konkrétní příkaz se \emph{liší} systém od systému.
Níže uvedené funguje pod Linuxem (název zařízení
\filename{/dev/cdrom} se může lišit, stejně tak název
souborového systému: Solaris například pro ISO 9660 používá název
\texttt{hsfs}\Dash souborový systém High Sierra). Všechny příklady používají
\texttt{>} jako prompt shellu, vstup uživatele je \Ucom{\texttt{podtržený}}.)
\begin{alltt}
> \Ucom{mount -t iso9660 /dev/cdrom /mnt/cdrom}
\end{alltt}

\noindent Změňte aktuální adresář do právě namontovaného adresáře:
\begin{alltt}
> \Ucom{cd /mnt/cdrom}
\end{alltt}

\noindent Pod \MacOSX{} je adresář typicky pod
\dirname{/Volumes} a zařízení bude namontováno automaticky.
}

\def\installtlsh{
Spusťte instalační dávku \filename{install-tl.sh}:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh install-tl.sh}\\
Welcome to TeX Live...
\end{alltt}

\noindent Po několika uvítacích zprávách a zobrazení základního menu vás
systém žádá o zadání volby. To učiníte stiskem vybraného znaku
a zmáčknutím klávesy Enter. Nezáleží, zda používáte malá 
či velká písmena; v~ukázkách jsou použita malá.
}

\runlive
\startinst
\installtlsh


Pro spouštění z~média bude prvním příkazem \Ucom{d} a následně
příkaz \Ucom{1} pro nastavení adresářů. I~v~tomto případě musíme
nastavit adresář na lokálním disku, kam bude \TeX{} zapisovat soubory,
které generuje, jako fonty, formátové soubory, a také upravené
konfigurační soubory. 

V~tomto příkladě použijeme \dirname{/opt/texlive2007}. 
Je vhodné přidat k~názvu také rok, protože tyto generované soubory 
obecně nejsou kompatibilní pro různé verze.  
(Pokud jste spokojeni s~implicitní
hodnotou \dirname{/usr/local/texlive/2007} můžete pokračovat dalším krokem.)
\begin{alltt}
Enter command: \Ucom{d}
Current directories setup:
<1>  TEXDIR:     /usr/local/texlive/2007
...
Enter command: \Ucom{1}
New value for TEXDIR [/usr/TeX]:  \Ucom{/opt/texlive2007}
...
Enter command: \Ucom{r}
\end{alltt}

\noindent Zpátky v~hlavním menu, naším dalším a posledním příkazem bude
\Ucom{r} pro nastavení běhu z~média bez instalace na disk:
\begin{alltt}
Enter command: \Ucom{r}
Preparing destination directories...
...
Welcome to the TeX Live! 
>
\end{alltt}

\noindent Jak vidíte, jsme zpět v~hlavním menu.

Dalším krokem je nastavení dvou proměnných prostředí:
\envname{PATH} pro adresář programů závislých na architektuře OS
(abychom mohli spouštět programy) a \envname{TEXMFSYSVAR} na hodnoty
specifikované výše. V~tabulce~\ref{tab:archlist} vidíte seznam jmen
architektur pro různé systémy.
%B% a také, zda jsou k~dispozici
%B% na \pkgname{demo} \CD.  Na distribucích \pkgname{inst} a \pkgname{live}
%B% je k~dispozici vše.  Kromě názvů obsahujících verzi jsou
%B% k~dispozici i názvy bez verzí: například
%B% \dirname{sparc-solaris} je odkaz na adresář \dirname{sparc-solaris2.7}.
%B% Generická jména mohou pomoci při upgradech v~budoucnu.

\def\textruntexconfig{%
Jakmile byla dokončena základní instalace a byly nastaveny proměnné
prostředí, posledním krokem je spuštění programu
\cmdname{texconfig} nebo \cmdname{texconfig-sys} pro přizpůsobení instalace specifickým potřebám.
To je popsáno v~oddíle~\ref{sec:texconfig} na straně~\pageref{sec:texconfig}.
}
\textruntexconfig

\begin{table*}[htb]
\caption[Podporované systémové architektury]{Podporované 
systémové architektury}  

\label{tab:archlist}
\centering
\begin{tabular}{>{\ttfamily}ll}
alpha-linux	   & HP Alpha GNU/Linux   \\
%alphaev5-osf4.0d   & HP Alphaev5 OSF      \\
%hppa2.0-hpux10.20  & HP9000 HPUX 10.20	  \\
i386-darwin        & Intel x86 \MacOSX    \\
i386-freebsd       & Intel x86 FreeBSD    \\
i386-linux         & Intel x86 GNU/Linux  \\
%i386-openbsd3.3    & Intel x86 OpenBSD   \\
%i386-solaris2.8    & Intel x86 Solaris    \\
mips-irix          & SGI IRIX             \\
powerpc-aix        & IBM RS/6000 AIX      \\
powerpc-darwin     & PowerPC \MacOSX      \\
sparc-linux        & Sun Sparc GNU/Linux  \\
sparc-solaris      & Sun Sparc Solaris    \\
win32		   & Windows (32-bit)     \\
x86\_64-linux      & Intel x86 64-bit GNU/Linux \\
\hline
\end{tabular}
\end{table*}

\label{text:path}
Syntax pro nastavení proměnných prostředí a nastavení inicializačního
souboru, který je obsahuje, závisí na používaném shellu. Pokud používáte
Bourne-kompatibilní shell (\cmdname{sh}, \cmdname{bash}, \cmdname{ksh},
apod.), dejte si do svého souboru \filename{$HOME/.profile}:
\begin{alltt}
PATH=/mnt/cdrom/bin/\var{archname}:$PATH; export PATH
TEXMFSYSVAR=/opt/texlive2007/texmf-var; export TEXMFSYSVAR
\end{alltt}

\noindent Pro C shell-kompatibilní shelly (\cmdname{csh},
\cmdname{tcsh}) si dejte do
\filename{$HOME/.cshrc} toto:
\begin{alltt}
setenv PATH /mnt/cdrom/bin/\var{archname}:$PATH
setenv TEXMFSYSVAR /opt/texlive2007/texmf-var
\end{alltt}

%B% \def\donewithinst{
\noindent
Pak se odhlaste, přihlaste s~novým nastavením a otestujte svou instalaci
(viz oddíl~\ref{sec:test-install} na straně~\pageref{sec:test-install}).
%B% }\donewithinst

%B% \def\ifindoubt{%
\def\textifindoubt{%
Pokud narazíte na problémy, pokuste se je řešit se svým místním
systémovým administrátorem: jak namontovat média \TL{},
jaké adresáře používat. Také detaily změn osobních
konfiguračních souborů se mohou systém od systému lišit.}
\textifindoubt
%B% \ifindoubt

% 
\subsection{Instalace \protect\TeX\protect\ Live na disk}
\label{sec:unix-install-disk}

Dnes je možná, ba i typická, instalace distribuce \TL{}
na disk. To je možné provést z~distribucí \pkgname{live} nebo
\pkgname{inst}.
%B% Provést ji lze buď z~\pkgname{live}
%B% \DVD, nebo z~\pkgname{inst} \CD.  Také lze použít
%B% \pkgname{demo} \CD, pokud nepotřebujete na \CD{} vynechané balíky a
%B% systémy. 
Popis rozdílů různých distribucí
najdete v~oddíle~\ref{sec:multiple-dist} na straně~\pageref{sec:multiple-dist}.

%% CS specific extension paragraph
V případě, že již máte na disku starší instalaci \TL{},
zaarchivujte si ji. Novou instalaci nelze instalovat přes starou.
Pokud jste si ale důsledně svoje rozšíření
instalovali do podstromů v~\path|$TEXMFLOCAL|,
po provedení nové instalace si v~ní tyto podstromy
rozbalte a docílíte tím vysoké míry zpětně kompatibility
instalací \TeXLive.
 
\startinst
\installtlsh

Tabulka~\ref{tab:main-menu-options} krátce uvádí volby hlavního menu. Pořadí, v~kterém vybíráte volby jen lehce ovlivňuje výsledek, jenom volba \Ucom{i} musí být poslední.  Je rozumné procházet je v~pořadí uvedeném zde.

%B% Spusťte instalační dávku \filename{install-tl.sh}:
%B% \begin{alltt}
%B% > \Ucom{sh install-tl.sh}
%B% Welcome to TeX Live...
%B% \end{alltt}

%B% \firstinstcommand

%B% Objeví se úvodní seznam možností hlavního menu.
%B% Pořadí, ve kterém zvolíte jednotlivé možnosti, nehraje roli,
%B% jen volba \Ucom{i} musí být poslední. Je smysluplné projít možnosti ve
%B% zde prezentovaném pořadí.

% apparently here.sty [H] doesn't support table*.
\begin{table}[htb]
\caption{Volby hlavního menu pro instalaci}
\label{tab:main-menu-options}
\begin{tabularx}{\textwidth}{@{}>{\ttfamily}lX@{}}
p & %B% Operační systém
Platforma, kterou používáme.\\
b & Instalované architektury.\\
s & Základní instalační schéma, které bude použité (minimal, recommended,
          full, apod.).\\
c & Prioritní volba jednotlivých kolekcí (nezávislá na schématu).\\
l & Prioritní volba jazykových kolekcí.\\
d & Adresáře, do nichž se bude instalovat.\\
o & Další volby.\\
i & Vlastní instalace.
\end{tabularx}
\end{table}

Zde je detailní popis jednotlivých voleb.

\textbf{\optname{p} -- Používaná platforma.}  Jelikož instalační skript
automaticky hádá, na jaké platformě běží, tato volba se většinou nemusí
přenastavovat a je potřeba pouze tehdy, když chcete potlačit 
automatickou detekci. 

\textbf{\optname{b} -- Instalované architektury.}  Implicitně se
instalují binárky pouze pro právě používanou platformu. Je zde ale
možnost si vybrat i další podporované platformy (anebo
zrušit výběr právě používané platformy).
To může být vhodné při sdílení \TeX{}ového stromu v~heterogenní síti.
Přehled podporovaných architektur je v~tabulce~\ref{tab:archlist}
na straně~\pageref{tab:archlist}.

\textbf{\optname{s} -- Základní instalační schéma.}
Z~tohoto menu můžete vybrat některou z~předpřipravených
množin sbírek balíků (instalačních schémat).
Implicitní je \optname{full} schéma pro instalaci všech balíků dostupných na médiu,
ale můžete zvolit také \optname{basic} schéma pro minimální systém anebo \optname{medium} 
schéma pro něco uprostřed.
Najdete zde také schémata pro uživatele Ome\-gy a \acro{XML}.
%B% Schéma \pkgname{Live} je používáno pro vytváření dalších
%B% \TL{} distribucí a obvykle není vhodné pro výběr na
%B% běžnou instalaci.

\textbf{\optname{c} -- Prioritní volba jednotlivých kolekcí.}
Z~tohoto menu vyberete jednotlivé instalační kolekce,
které jsou výjimkami ze zvoleného instalačního schématu.
%B% Každá kolekce\Dash makra \TeX u, fonty \MF{} atd.
%B% \Dash sestává z~několika balíčků. 
Kolekce jsou o úroveň níž než schémata \Dash kolekce tvoří 
jeden nebo více balíků. Balíčky (nejnižší úroveň 
seskupování v~\TeXLive) obsahují aktuální soubory 
maker \TeX u, rodiny fontů atd. V~tomto menu hraje při výběru
roli volba malých a velkých písmen.

\textbf{\optname{l} -- Prioritní volba jazykových kolekcí.}
%to override the collection set in the chosen scheme. 
Toto menu má stejné určení jako
\Ucom{c}, a to určit výjimky vybraného instalačního schématu,
přičemž kolekce jsou utříděny dle podpory sazby různých jazyků.
Malá a velká písmena jsou opět při volbách odlišována.
Seznam jazykových kolekcí na \TeXLive:

% xx really should generate list from texmf/tpm/collection/tex-lang*
% a la install-tl.sh.
%\ifnum\Status=3 
\iftrue\begingroup \small \fi
\begin{tabbing}
\hspace{.25\linewidth} \=
\hspace{.23\linewidth} \=
\hspace{.18\linewidth} \=
\hspace{.32\linewidth} \kill
(some) African scripts \>
Arabic \>
Armenian \>
Chinese\,Japanese\,Korean \\
Croatian \>
Cyrillic \>
Czech/Slovak \>
Danish \\
Dutch \>
Finnish \>
French \>
German \\
Greek \>
Hebrew \>
Hungarian \>
Indic \\
Italian \>
Latin \>
Manju \>
Mongolian \\
Norwegian \>
Polish \>
Portuguese \>
Spanish \\
Swedish \>
Tibetan \>
\acro{UK} English \>
Vietnamese \\
\end{tabbing}

\iftrue
%\ifnum\Status=3 
\endgroup \fi

\noindent Jazykové kolekce typicky obsahují fonty, makra, vzory
dělení a další pomocné soubory.
(Například \pkgname{frenchle.sty} je instalován pokud zvolíte
volbu \optname{French}.)  Navíc instalací jazykové kolekce
bude změněn obsah konfiguračního souboru \filename{language.dat},
který určuje, jaké vzory dělení budou vloženy do formátů.

\textbf{\optname{d} -- Instalační adresáře.} Tyto adresáře mohou být
změněny takto:
\label{text:instdir}

\begin{ttdescription}
\item [TEXDIR] Kořenový adresář, do kterého bude vše
instalováno. Implicitní hodnota je \dirname{/usr/local/texlive/2007}, a
je obvykle měněna. Doporučujeme do názvu přidat rok, co\v z vám umožní 
mít několik různých verzí \TL{} vedle sebe.  

(Pak si můžete udělat symbolický
odkaz kupříkladu na název \dirname{/usr/local/texlive} nezávislý na verzi, který může být aktualizován po otestování
nové verze.)

Pod \MacOSX{} obvykle \TeX{}ové nadstavby hledají
\TeX{} v~\dirname{/usr/local/teTeX}, což je proto na tomto OS
doporučený adresář pro instalaci.

\item [TEXMFLOCAL] Do tohoto adresáře bude systém \TeX{} 
%B% instalační dávky instalovat 
 (ne jako část původní instalace, ale spíše jako doplněk) ukládat 
  soubory nezávislé na verzi distribuce, například fonty.
  Implicitní hodnota je \dirname{/usr/local/texlive/texmf-local},
  nezávislá na aktuální verzi \TL{}, protože to je také doporučené
  umístění na ukládaní všech lokálních balíků a konfiguračních souborů.

\item [TEXMFSYSVAR] Do tohoto podstromu budou instalovány a ukládány
  soubory, které \emph{jsou} specifické pro danou verzi distribuce,
  například formátové soubory, konfigurační soubory modifikované
konfiguračním programem \cmdname{texconfig-sys}.  Implicitní
hodnota je \dirname{TEXDIR/texmf-var} a obvykle není důvod ji měnit.
\cmdname{texconfig} hledá modifikované konfigurační údaje také v~adresáři proměnné
 \envname{TEXMFSYSCONFIG}.  Pro další informace viz
oddíl~\ref{sec:texconfig}, strana~\pageref{sec:texconfig}.

\end{ttdescription}

\textbf{\optname{o} -- Další volby.}  
Zde můžete zvolit následující obecné volby:
%B% ze tří možností ovliv\v{n}ujících instalaci:

\begin{ttdescription}
\item [a] Volba alternativního adresáře pro generované fonty.
  Standardně je použit podstrom \envname{TEXMFVAR}, zmíněný výše.
  Nastavení je užitečné, pokud plánujete montovat hlavní strom pouze
  pro čtení, a proto jiný adresář (například specifický pro daný
  stroj) potřebujete pro dynamicky generované fonty.

\item [l] Volba vytváření symbolických odkazů pro binárky,
  manové stránky a\slash nebo
  soubory \acro{GNU} Info v~dalších adresářích. Například můžete chtít
  mít manové stránky v~\dirname{/usr/local/man} a
  Info soubory v~\dirname{/usr/local/info}. (Samozřejmě musíte mít
  oprávnění zápisu do těchto adresářů.)

Neradíme přepsat váš systém \TeX\ s~touto volbou. 
Je zamýšlena v první řadě na vytvoření odkazů v~standardních adresářích, 
které znají uživatelé, například \dirname{/usr/local/bin}, 
které již neobsahují žádné \TeX ovské soubory.

\item [d] Volba pro vynechání instalace stromu dokumentace
  fontů a maker. To je užitečné, pokud jste dokumentaci již instalovali
  nebo chcete ušetřit místo.

\item [s] Volba pro vynechání instalace hlavního podstromu s~makry a
  fonty. To je užitečné, pokud instalujete na různých architekturách se
  sdíleným hlavním stromem přes \acro{NFS}. %B% nebo \cmdname{automount}.

\end{ttdescription}

\textbf{i -- Vlastní instalace.}  Pokud jste si ověřili všechna nastavení
a možnosti konfigurace, zvolte \Ucom{i}, čímž se spustí instalace do
vybraných adresářů.

Po ukončení instalace je dalším 
krokem umístění (na architektuře závislého) podadresáře
adresáře \dirname{TEXDIR/bin} do proměnné prostředí
\envname{PATH}, aby se nově instalované programy našly. 
%% veta pridana PS
To nemusí být nezbytné v~případě vytvoření symbolických odkazů.
Seznam názvů architektur najdete v~tabulce~\ref{tab:archlist} na
straně~\pageref{tab:archlist} nebo si vypište obsah adresáře
\dirname{TEXDIR/bin}.

Přesná syntax pro provedení výše popsané změny a použitá 
startovací dávka uživatele záleží na shellu, který používáte.
Pokud je to Bourne-kompatibilní shell (\cmdname{sh},
\cmdname{bash}, \cmdname{ksh}, apod.), přidejte si do svého
souboru \filename{$HOME/.profile} toto:

\begin{alltt}
PATH=/usr/local/texlive/2007/bin/\var{archname}:$PATH; export PATH
\end{alltt}

\noindent Pro C shell-kompatibilní shelly (\cmdname{csh},
\cmdname{tcsh}) si dejte do svého \filename{$HOME/.cshrc} tohle:
\begin{alltt}
setenv PATH /usr/local/texlive/2007/bin/\var{archname}:$PATH
\end{alltt}

%B% \runtexconfig
\textruntexconfig

Níže uvádíme minimální okomentovaný příklad, který přijímá 
implicitní adresáře a instaluje binárky pouze pro aktuální 
OS. Tudíž pro instalaci je potřebný jediný příkaz 
\Ucom{i}. Znak~\texttt{>} je pobídka operačního systému jako obvykle.

\begin{alltt}
> \Ucom{sh install-tl.sh}
\Ucom{i}                         # proveď instalaci
> \Ucom{texconfig} ...           # viz oddíl \ref{sec:texconfig}
# nastavení proměnné PATH, například pro Linux:
> \Ucom{PATH=/usr/local/texlive/2007/bin/i386-linux:$PATH; export PATH}
\end{alltt}

Pokud vaše instalace podporuje příkaz \cmdname{manpath}
(zkuste \code{man manpath}), můžete zpřístupnit manové 
stránky \TL{} všem uživatelům systému editací 
\filename{/etc/manpath.config}.  Na to však budete potřebovat
oprávnění (upravte cestu dle architektury počítače a umístění
instalace):
\begin{alltt}
MANPATH_MAP /usr/local/texlive/2007/bin/i386-linux /usr/local/texlive/2007/texmf/doc/man
\end{alltt}

%B% \ifindoubt
\textifindoubt

\subsubsection{Neinteraktivní instalace}
\label{sec:noninteractive-install}

Je možné přepsat přednastavené adresáře proměnnými prostředí a pak
instalovat neinteraktivně. Příklad:
\begin{alltt}
> \Ucom{TEXLIVE_INSTALL_PREFIX=/opt/texlive}
> \Ucom{export TEXLIVE_INSTALL_PREFIX}
> \Ucom{echo i | sh install-tl.sh}
\end{alltt}

Proměnná \envname{TEXLIVE\_INSTALL\_PREFIX} zruší původní
nastavení umístění adresáře \dirname{/usr/local/texlive}, 
všechno jiné nechává nezměneno --- 
výsledkem výše uvedeného nastavení se instalace provede
do adresáře \dirname{/opt/texlive/2007}.

Jak je to v~Unixu běžné, poslední příkaz \Ucom{echo i} může být 
v~tomto souboru nahrazen 
jakoukoliv posloupností vstupních příkazů, takto může být zapsána
jakákoliv posloupnost příkazů.

Tady jsou všechny možné náhrady:

\begin{ttdescription}
\item [TEXLIVE\_INSTALL\_PREFIX]
      Nahradí \dirname{/usr/local/texlive}.
\item [TEXLIVE\_INSTALL\_TEXDIR]
      Nahradí \dirname{\$TEXLIVE_INSTALL_PREFIX}\path|/2007|.
\item [TEXLIVE\_INSTALL\_TEXMFLOCAL]
      Nahradí \dirname{\$TEXLIVE_INSTALL_PREFIX/texmf-var}.
\item [TEXLIVE\_INSTALL\_TEXMFSYSVAR]
      Nahradí \dirname{\$TEXLIVE_INSTALL_TEXDIR/texmf-var}.
\item [TEXLIVE\_INSTALL\_TEXMFHOME]
      Nahradí \dirname{\$HOME/texmf}.
\end{ttdescription}

Namísto těchto proměnných prostředí by bylo lepší vytvořit 
standardní soubor \filename{configure} ve stylu \acro{GNU} s~volbami. 
Dobrovolníci jsou vít\'ani!

% 
\subsection{Instalace jednotlivých balíků na disk}

%B% Pokud chcete 
Můžete přidat jednotlivé balíky či kolekce z~nové distribuce
do existující předchozí instalace \TL{} nebo i jiné 
instalace \TeX{}u, mající jinou adresářovou strukturu.
%B% , můžete tak učinit z~\pkgname{demo} \CD{}
%B% nebo z~\pkgname{live} \DVD{}, ale \emph{ne} z~\pkgname{inst}
%B% \CD.  (Viz oddíl~\ref{sec:multiple-dist} na
%B% straně~\pageref{sec:multiple-dist}.)

\startinst

Spusťte instalační dávku \filename{install-pkg.sh} (ne
\filename{install-tl.sh}, která je určena pouze pro úplnou instalaci):
\begin{alltt}
> \Ucom{sh install-pkg.sh \var{options}}
\end{alltt}

První sada voleb určuje, co se načte:

\begin{ttdescription}
\item [-{}-package=\var{pkgname}] Jednotlivý balík k~instalaci.

\item [-{}-collection=\var{colname}] Kolekce k~instalaci.

\item [-{}-nodoc] Neinstalovat dokumentaci.

\item [-{}-nosrc] Neinstalovat zdrojové soubory.

\item [-{}-cddir=\var{dir}] Zdrojový adresář pro čtení; implicitně je
  to aktuální adresář. Pokud jste postupovali podle výše uvedených
  instrukcí, bude to distribuční adresář a není potřeba ho měnit.

\item [-{}-listdir=\var{dir}] Takzvaný \singleuv{lists} adresář pod
\var{cddir}, odkud se čtou informace o~balících.  
%B% Implicitní hodnota je
%B% \texttt{\emph{cddir}/texmf/tpm/lists}. 
Jediný důvod měnit implicitní hodnotu je v~případě provádění změn přímo do \TL{}.
\end{ttdescription}

Co se provede, je určeno následujícími přepínači.
Pokud není žádný specifikován, implicitní akcí je instalace vybraných
souborů. Hlavní výstupní adresář je určen expanzí proměnné
\envname{\$TEXMFMAIN} pomocí programu \cmdname{kpsewhich}.  Můžete to
změnit nastavením proměnných prostředí \envname{TEXMFMAIN} nebo
\envname{TEXMF}.

\begin{ttdescription}
\item [-{}-listonly] Pouze vypíše soubory, které by se instalovaly,
ale nic neinstaluje.

\item [-{}-archive=\var{tarfile}] Místo instalace souborů do
\TeX{}ového systému vytváří \cmdname{tar} archív.

\end{ttdescription}

Další volby:

\begin{ttdescription}

\item [-{}-config] Po instalaci spusť \code{texconfig init}.

\item [-{}-nohash] Po instalaci nespouštěj \cmdname{mktexlsr} pro
  aktualizaci databáze souborů.

\item [-{}-verbose] Detailní výpisy při běhu dávek.

\end{ttdescription}

Zde je pár příkladů:

\begin{enumerate}

\item Prohlédnutí souborů v~balíku \pkgname{fancyhdr} bez jeho instalace:

\begin{alltt}
\ifSingleColumn> \Ucom{sh install-pkg.sh --package=fancyhdr --listonly}
\else> \Ucom{sh install-pkg.sh --package=fancyhdr \bs}
>                           \Ucom{--listonly}
\fi{}
texmf/doc/latex/fancyhdr/README
texmf/doc/latex/fancyhdr/fancyhdr.pdf
...
\end{alltt}

\item Instalace \LaTeX{}ovského balíku \pkgname{natbib}:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh install-pkg.sh --package=natbib}
\end{alltt}

\item Instalace \LaTeX{}ovského balíku \pkgname{alg} bez zdrojových souborů
  a dokumentace:
\begin{alltt}
\ifSingleColumn> \Ucom{sh install-pkg.sh  --package=alg --nosrc --nodoc}
\else> \Ucom{sh install-pkg.sh  -{}-package=alg \bs}
>                  \Ucom{-{}-nosrc -{}-nodoc}
\fi\end{alltt}

\item Instalace všech balíků z~kolekce dodatečných maker pro
plain \TeX{}:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh install-pkg.sh --collection=tex-plainextra}
\end{alltt}

\item Zapsání všech souborů balíku \pkgname{pstricks} do souboru
\cmdname{tar} v~\path|/tmp|:
\ifnum\Status=3 \begingroup\small \fi
\begin{alltt}
\ifSingleColumn> \Ucom{sh install-pkg.sh --package=pstricks --archive=/tmp/pstricks.tar}
\else
> \Ucom{sh install-pkg.sh -{}-package=pstricks \bs}
>          \Ucom{-{}-archive=/tmp/pstricks.tar}
\fi\end{alltt}
\ifnum\Status=3 \endgroup \fi

\end{enumerate}

%B% \ifindoubt
\textifindoubt

% 
\section{Po instalaci}
\label{sec:postinstall}

Jakmile je hlavní instalace hotova, pro každý OS je třeba dokonfigurovat
systém pro své potřeby a provést základní testy a ověření funkčnosti.

Dalším druhem následné činnosti je instalace balíků, fontů a programů,
které nebyly obsaženy na \TL{}.  Základní myšlenkou je tato
rozšíření instalovat do podstromu \envname{TEXMFLOCAL}, pokud jste
instalovali na disk, a \envname{TEXMFSYSVAR}, pokud spouštíte systém z~\CD{}
či \DVD{}. Více viz volbu \uv{Instalační adresáře} na straně~\pageref{text:instdir}.

Bohužel detaily se liší balík od balíku, takže zde instalační instrukce
neuvádíme. %B% Nahlédněte prosím do
Zde jsou některé externí odkazy pro dobrý popis:
\begin{itemize*}
\item
\url{http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=instpackages}
\item
\url{http://www.ctan.org/installationadvice}
\item
\url{http://www.ctan.org/tex-archive/info/beginlatex/html/chapter5.html#pkginst}
\item
\url{http://www.ctan.org/tex-archive/info/Type1fonts} 
konkrétně informace pro instalaci font\r u.
\end{itemize*}

\subsection{Program \protect\cmdname{texconfig}}
\label{sec:texconfig}

Kdykoliv po instalaci lze použít program
\cmdname{texconfig} pro konfiguraci systému.
Program je instalován v~podadresáři závislém na architektuře,
ležícím v~\texttt{TEXDIR/bin/\var{arch}} spolu se vším ostatním.

Pokud program spustíte bez argumentů, přejde do celostránkového režimu a
budete moci měnit nastavení interaktivně.

Můžete ho také spustit s řadou voleb z~příkazové řádky. Zde jsou
nejčastěji užívané~\mbox{volby} (\TL{} je nakonfigurován 
implicitně na papír velikosti A4):

\begin{ttdescription}
\item [texconfig paper letter] nastavení implicitní velikosti
  papíru \acro{US} letter pro různé programy a ovladače 
  (\cmdname{pdftex}, \cmdname{dvips}, \cmdname{dvipdfm}, 
  \cmdname{xdvi}).  Jiná povolená velikost je \optname{a4}, 
  která je implicitní.
  
%B% \item [texconfig xdvi us] Totéž, pro \cmdname{xdvi}.

%\item [texconfig localsetup] Verifikace správnosti nastavení cest.

\item [texconfig rehash] Po přidání nebo odebrání souborů aktualizuj všechny \TeX{}ové
\uv{databáze souborů}.


\item [texconfig faq] Ukaž \acro{FAQ} \teTeX{}u.
(Viz také hlavní \TeX{} \acro{FAQ} 
v~podadresáři \OnCD{texmf-doc/doc/english/FAQ-en}
na \TeXLive.)

\item [texconfig help] Výpis základních informací pro \cmdname{texconfig}.
\end{ttdescription}

Samozřejmě \cmdname{texconfig} %B% podporuje 
může podpořit změnu pouze některých z~mnoha
parametrů \TeX{}ové instalace. Hlavní konfigurační soubor pro programy
\Webc{} se jmenuje \filename{texmf.cnf}. Jeho umístění zjist\'ite příkazem
\samp{kpsewhich texmf.cnf}. Soubor obsahuje mnohé poznámky vysvětlující
základní nastavení a možné alternativy.

\cmdname{texconfig} mění soubory v~adresářích uživatele, 
a sice v~\dirname{$HOME/.texlive2007}.  %$
Když instalujete \TeX\
jen pro sebe, je nepravděpodobné, že nastane rozdíl. Avšak při instalaci 
\TeX u na více\-uživatelském systému budete chtít pozměnit 
konfiguraci celého systému. V~tom případě spusťte 
\cmdname{texconfig-sys} namísto \cmdname{texconfig}.

Podobně byly změn\v eny skripty \cmdname{updmap} a \cmdname{fmtutil}, 
na práci v~\dirname{$HOME/.texliveYYYY}. %$
Na změnu systémových adresářů použijte příkazy \cmdname{updmap-sys} 
a \cmdname{fmtutil-sys}.

Především, na víceuživatelských systémech, budete pravděpodobně chtít 
příkazem \texttt{fmtutil-sys --missing} předgenerovat standardní formáty.
Jinak by generoval své vlastní formáty každý uživatel.

Rovněž, když máte vlastní pozměněnou kopii souboru \filename{fmtutil.cnf}
nebo \filename{updmap.cfg}, namísto použití souborů vytvořených při
instalaci, tyto musí být nainstalovány ve stromu, na který odkazuje proměnná
\envname{TEXMFSYSCONFIG}.

Seznam proměnných určujících adresáře pozměnené těmito příkazy je uveden
v~oddíle section~\ref{sec:texmftrees}, strana~\pageref{sec:texmftrees}.
Nynější adresáře můžete vidět spuštěním povelu \texttt{texconfig conf}
a měnit je můžete editací souboru \filename{texmf.cnf}.

\subsection{Testování instalace}
\label{sec:test-install}

Po nainstalování \TL{} přirozeně chcete
systém otestovat a začít vytvářet nádherné dokumenty a\slash nebo fonty.

Tento oddíl popisuje základní postupy testování funkčnosti nového
systému pod Unixem. Pod \MacOSX{} a
Windows budete patrně spouštět testy přes uživatelské grafické rozhraní
(\acro{GUI}), ale principy jsou stejné.

\begin{enumerate}
\item Nejprve ověřte, zda se spustí program \cmdname{tex}:

\begin{alltt}
> \Ucom{tex -{}-version}
TeX 3.141592 (Web2C 7.5.5)
kpathsea version 3.5.5
...
\end{alltt}
Pokud obdržíte hlášku s~`command not found' místo výše uvedeného, patrně
nemáte nastavený správný podadresář
\dirname{bin} v~proměnné prostředí \envname{PATH}.  Vraťte se na
informace o~jejich nastavování na straně~\pageref{text:path}.

\item Přeložte ukázkový soubor \LaTeX{}u:
\begin{alltt}
> \Ucom{latex sample2e.tex}
> This is pdfeTeXk, Version 3.141592... 
Output written on sample2e.dvi (3 pages, 7496 bytes).
Transcript written on sample2e.log.
\end{alltt}
Pokud selže nalezení souboru \filename{sample2e.tex} nebo jiných
souborů, patrně máte aktivní stará nastavení proměnných prostředí nebo
konfiguračních souborů.
Pro hlubší analýzu a dohledání problému můžete kdykoliv požádat
\TeX{} o detaily toho, co a kde hledá: viz \uv{Ladicí možnosti}
na straně~\pageref{Debugging}.

\item Prohlédněte si výsledek na obrazovce:
\begin{alltt}
> \Ucom{xdvi sample2e.dvi}
\end{alltt}
(Pod Windows je analogický příkaz \cmdname{dviout}.) Mělo by se
otevřít nové okno s~pěkným dokumentem popisujícím základy
\LaTeX{}u.  (Mimochodem, stojí za přečtení, pokud začínáte.)  
Musíte mít spuštěny
X~Window, aby \cmdname{xdvi} pracovalo. Pokud tomu tak není nebo máte
špatně nastavenou proměnnou prostředí
\envname{DISPLAY}, dostanete chybovou hlášku `Can't open display'.

\item Vytvořte \PS{}ový soubor pro tisk nebo prohlížení:
\begin{alltt}
> \Ucom{dvips sample2e.dvi -o sample2e.ps}
\end{alltt}

\item Vytvořte \acro{PDF} soubor místo \dvi{}; tento příkaz
ze~souboru \filename{.tex} vytvoří \acro{PDF} přímo:
\begin{alltt}
> \Ucom{pdflatex sample2e.tex}
\end{alltt}

\item Prohlédněte si \acro{PDF} soubor:
\begin{alltt}
> \Ucom{gv sample2e.pdf}
\textrm{nebo:}
> \Ucom{xpdf sample2e.pdf}
\end{alltt}
Bohužel ani \cmdname{gv} ani \cmdname{xpdf} nejsou v~současné době na
\TL{} a musíte je instalovat separátně.  Viz
\url{http://www.gnu.org/software/gv} a
\url{http://www.foolabs.com/xpdf}.

\item Další standardní testovací soubory, které mohou být užitečné:

\begin{ttdescription}
%B% \item [docstrip.tex] Vytvoření \TeX{}ového zdroje či dokumentace ze
%B%  souboru~\samp{.dtx}.
\item [small2e.tex] Ukázkový dokument, ještě kratší než
\filename{sample2e}.
\item [testpage.tex] Test, jestli vaše tiskárna neposunuje tiskové zrcadlo.
\item [nfssfont.tex] Pro tisk tabulek fontů a testů fontů.
\item [testfont.tex] Pro totéž, ale pro plain \TeX{}.
\item [story.tex] Základní (plain) \TeX{}ový testovací soubor.
Musíte napsat \samp{\bs bye} na výzvu \code{*} po \samp{tex
story.tex}.
\end{ttdescription}
Můžete si vyzkoušet přeložit tyto soubory podobně, jak bylo popsáno
testování s~\filename{sample2e.tex}.
\end{enumerate}

Pokud jste \TeX{}ový začátečník nebo potřebujete pomoc s~vytvářením
\TeX{}ových, respektive \LaTeX{}ových dokumentů, navštivte
\url{http://tug.org/begin.html}, kde najdete úvodní informace
k~instalaci.

\section{Instalace pod \MacOSX{}}
\label{sec:mac-install}

Doporučený způsob instalace \TeX{}u pod \MacOSX\ je použití distribuce Mac\TeX\,
novinky roku 2005.  Ta je poskytnuta na \pkgname{live}
\DVD{} v~kořenovém adresáři \dirname{mactex/}. Obsahuje vlastní (obvyklý) instalátor
pro plnou \TeX{}ovou distribuci, založenou na kombinaci te\TeX{}u a \TL{}, společně
s~mnoha doplňkovými aplikacemi a dokumentací.  Domovská stránka projektu je \url{http://tug.org/mactex}.

Když chcete, instalace \TeX{}u pod \MacOSX{} může být provedena přímo z~\TL{} použitím skriptů
\filename{install*} následujícím zp\r usobem.

Abyste spustili instalační dávky pod \MacOSX, musíte mít nainstalovaný
shell \cmdname{bash}. Pokud máte \MacOSX~10.2
a vyšší, \cmdname{bash} již máte a můžete pokračovat.  Pokud máte starší
verzi, implicitní shell je \cmdname{zsh}, a ten nebude fungovat;
budete muset získat \cmdname{bash} z~Internetu, anebo 
spíš aktualizovat sv\r{u}j systém.
%B% prosíme nahlédněte do pododdílu~\ref{sec:mac-bash} na
%B% straně~\pageref{sec:mac-bash} pro instrukce, jak instalovat \cmdname{bash}.

Jakmile máte \cmdname{bash}, lze pokračovat dle dokumentace k~unixové
instalaci popsané v~předchozích sekcích:
viz oddíl~\ref{sec:unix-install} na
straně~\pageref{sec:unix-install};  poznámky specifické pro \MacOSX\ jsou
přiloženy v~místech, kde je to třeba.

\section{Instalace pod Windows}
\label{sec:win-install}


V~tomto vydání \TL{}, Bohu dík, má distribuce znovu obvyklý windowsový
instalátor, jmenovitě  \cmdname{tlpmgui.exe}.  (Na vysvětlení jiných distribucí viz
stránku \pageref{sec:multiple-dist} sekce~\ref{sec:multiple-dist}.)

\cmdname{tlpmgui} má v~podstatě stejné volby jako unixový 
instalátor, jen jsou udělány pomocí GUI rozhran\'\i: schémata voleb,
individuální sbírky, instalační adresáře, atd.
Sekce~\ref{sec:unix-install-disk} na stránce~\pageref{sec:unix-install-disk} 
popisuje základní prvky.  
Jsou umožněny též některé poinstalační aktivity, jako 
například přidání/odebrání balíků nebo aktualizace databáze názvů souborů 
a generování formátů.
Navíc \cmdname{tlpmgui} může nastavit systém pro 
spouštění programů přímo z~\DVD. 
 
Pro ty, kteří se rádi dívají pod pokličku, \cmdname{tlpmgui} používá 
jako svůj \uv{stroj} windowsový interpret příkazových řádků nazvaný \cmdname{tlpm}.

Windowsový systém \TeX{} obsažený v~\TL{} je založen na nových binárkách 
vypůjčených z~distribuce \acro{W32TEX}, kterou laskavě poskytl Akira Kakuto.
Obsahuje také některé starší (ale stále funkční) nástroje, které vytvořil Fabrice 
Popineau, a také nový prohlížeč \texttt{dvi} souborů\,--\,\textsf{dviout} od
Toshio Oshimu. 

\TL{} může být instalován na systémech Windows 98, \acro{ME},
\acro{NT}, \acro{2K} nebo \acro{XP}.  Starší verze Windows (3.1x)
a \acro{MS-DOS} \emph{nejsou} podporovány.

\textbf{Varování: uživatelé Win9x si musí před instalací
  ověřit, zda mají dost místa pro uložení hodnot proměnných prostředí.
  Program \cmdname{tlpmgui.exe} jim velikost tohoto prostoru nezvýší.
  V~průběhu instalace bude nastaveno několik proměnných prostředí
  a je možné, že implicitní velikost překročíte.
  Přidejte si řádek \texttt{SHELL=<path>COMMAND.COM /E:4096 /P}
  pro zvýšení prostoru pro proměnné do svého souboru
  \file{config.sys}.}

\subsection{Instalace \protect\TeX\protect\ Live na disk}

{\raggedright
Po vložení CD \TL{} do \acro{CD} mechaniky, by měl autorun aktivovat program 
\cmdname{tlpmgui}. Pokud tomu tak není, klikněte na \guiseq{Start\arw Spustit}, 
a napište \verb|<CD drive letter>:\setuptl\tplmgui.exe|, 
(nebo \verb|<CD drive letter>:\texlive\setuptl\tplmgui.exe| 
když instalujete z~TeX Collection DVD), kde
\verb|<CD drive letter>| je písmeno \acro{CD} mechaniky s~CD \TeXLive\ 
(nebo TeX Collection DVD), pak klikněte na OK.

}Otevře se instalační okno s~názvem \guiseq{TeX Live installation and maintenance
utility}. Obsahuje následující oddíly: \guiseq{Main
customization}, \guiseq{Install}, \guiseq{Select a scheme}, \guiseq{Select
systems}, \guiseq{Directories} a \guiseq{Options}.

V~oddíle \guiseq{Directories} by měla být vyznačena instalační 
mechanika (adresář) za tlačítkem 
\guiseq{CD/DVD} (např., \texttt{F:/} nebo \texttt{F:/texlive/} pro DVD), ale pokud
tomu tak není, 
tak klikněte na tlačítko \guiseq{CD/DVD} a zvolte mechaniku \acro{CD/DVD}
s~CD \TL{} (nebo TeX Collection DVD).

Adresář, do kterého chcete instalovat softvér, může být nastaven kliknutím 
na tlačítko \guiseq{TLroot}.  Tento adresář bude nastaven pro pozdější použití jako 
proměnná prostředí \path|TLroot|. 
%Proměnné prostředí \path|TEXMFTEMP| a
%\path|TEXMFCNF| zobrazené za tlačítky \guiseq{TEXMFTEMP} a 
%\guiseq{TEXMFCNF} budou opraveny automaticky a nastaveny po dobu 
%instalace, avšak mohou být nastaveny také ručně, když je nutné přizpůsobit 
%je zvláštním potřebám.

V~oddíle \guiseq{Select a scheme} je potřebné zvolit požadované instalační schéma \TL{} 
kliknutím na výběrové okénko obsahující instalační schéma (např., \guiseq{scheme-gust}). 
Každé schéma má připojené tlačítko \guiseq{Info}, které po kliknutí zobrazí stručný popis 
odpovídajíciho schématu.

Schéma je rozsáhlá sada souborů odpovídající určitému způsobu použití. 
Jsou tam základní (generic) schémata 
pro instalace minimální, střední a \'uplnou (basic, medium a full).  
Další jsou určena typickým potřebám jednotlivých
skupin uživatelů (co polské sdružení GUST nebo francouzský
GUTenberg doporučuje svým členům) nebo aplikačnímu zaměření
(XML a \TeX{}). 
  
Předdefinované schéma může být modifikováno.
To se vykoná v~oddíle \guiseq{Main customization} 
volbou doplňkových sbírek z~kolekcí \uv{Standard} nebo \uv{Language}.
Například kliknutím na tlačítko \guiseq{Select} označené 
\guiseq{Standard collections}, mohou být zvoleny pro instalaci 
doplňkové kolekce, jako např. \MP, Omega nebo dokumentace v~různých jazycích.

Kolekce \guiseq{Wintools} je implicitn\v e instalov\'ana, nebo\v t
obsahuje mnoho men\v s\'\i ch program\r u, obvykle ve Windows 
neinstalovan\'ych, kter\'e jsou v\v sak pot\v reba, jako nap\v r\'\i klad
konvertory mezi grafick\'ymi form\'aty:
\cmdname{samp}, \cmdname{jpeg2ps}, \cmdname{tiff2png};
(de)kompresn\'\i\ programy: \cmdname{bzip2}, \cmdname{gzip}, \cmdname{unzip},
a \cmdname{wget}, kter\'y je pot\v reba pro (novou) utilitu
\cmdname{getnonfreefonts}.
 
\textbf{Poznámka:} Sady \guiseq{Ghostscript} a \guiseq{Perl}
jsou instalov\'any pouze na \v z\'adost. M\v ely by být nainstalovány, 
ledaže byste je měli
už nainstalované a opravdu víte, co děláte. Je to proto, že tyto jsou požadovány 
mnoha důležitými nástroji.
Proměnné prostředí \verb|PERL5LIB| a \verb|GS_LIB| budou nastaveny také,
stejn\v e tak cesta k bin\'ark\'am \GS u bude p\v rid\'ana do 
prom\v enn\'e \verb|PATH|.

Dále, kliknutím na tlačítko \guiseq{Select} označené \guiseq{Language
Collections} v~oddíle \guiseq{Main customization} se otevře okno
\guiseq{Language collections}, v~kterém může být zvolen instalační jazyk
zaškrtnutím políčka vedle jazyka.

Dále, pro spuštění odpovídajícího instalačního procesu klikněte 
na tlačítko \guiseq{Install} v~oddíle \guiseq{Install}.

Systém \TL{} vyžaduje některé poinstalační kroky (generování formátů, 
ls-R  databází, nastavení proměnných prostředí, atd.). 
Všechny tyto operace se vykonají, některé mohou trvat déle. 
Počkejte, prosím, dokud neuvidíte oznámení o úspěšném ukončení instalace.

Odkaz na \cmdname{tlpmgui} (a tak\'e \cmdname{dviout},
pokud je instalov\'an) bude přidán k~menu \guiseq{Start\arw Programs\arw TeXLive2007}.

V~případě potřeby (Win9x/WinME) budete požádáni restartovat váš počítač.

\subsection{Podpůrné balíky pro Windows}
\label{sec:win-xemtex}

Pro úplnost, instalace \TL{} potřebuje další balíky a programy,
které na stroji s~Windows obvykle nenajdete.
Mnoho skriptů je napsáno v~jazyce Perl. Některé důležité nástroje
používají interpret \PS{}u \GS{} pro rastrování či konverzi souborů.
Mnohdy jsou třeba programy pro práci s~grafikou. V~neposlední řadě,
speciální editor usnadňuje psaní vašich \TeX{}ových souborů.

Všechny tyto nástroje se dají lehce pro OS Windows najít, ale abychom
vám usnadnili život, dali jsme sadu těchto programů přímo na
\TeXLive:
\begin{itemize*}
\item GNU \GS{} 8.54,
\item minimální verzi \cmdname{Perl}u 5.8, dostatečnou pro spuštění
perlových dávek na \TL{},
\item win-tools je sada malých programů (bzip2, gzip, jpeg2ps
 a tiff2png)
%\item podmnožinu programu \cmdname{ImageMagick} 5.5.6,
%\item korektor pravopisu \cmdname{ISpell} a
%\item editor \cmdname{XEmacs} 21.5.14 s~výběrem balíků podporujících
%  vývoj \TeX{}ových dokumentů.
\end{itemize*}


\cmdname{Perl} a \GS{} jsou instalovány na požádání;  můžete je explicitně 
odznačit během instalace, když už je máte nainstalovány.

Pokud tuto kolekci instalovat nechcete,
nainstalujte si dodatečné nástroje k~zúplnění
systému \TL{} sami. Zde je seznam míst, odkud
si tyto nástroje můžete stáhnout:

\begin{description}
\item[\GS{}] \url{http://www.cs.wisc.edu/~ghost/}
\item[Perl] \url{http://www.activestate.com/} (ale je možné, že budete potřebovat
  stáhnout pomocné balíky z~CPANu: \url{http://www.cpan.org/})
\item[ImageMagick] \url{http://www.imagemagick.com/}
\item[NetPBM] (místo Image\-Magicku pro konverzi grafiky).
      Domovská stránka NetPBM je \url{http://netpbm.sourceforge.net/}
\item[\TeX{}ové editory] Máte široký výběr a je to
   individuální volba. Možnosti jsou například tyto:
      \begin{itemize*}
  \item \cmdname{GNU Emacs} má pro Windows nativní podporu na
        \url{http://www.gnu.org/software/emacs/windows/ntemacs.html}
  \item \cmdname{Emacs} s AucTeXem je také pod Windows podporován nativně, ke
    stažení z~\url{ftp://alpha.gnu.org/gnu/auctex}
  \item \cmdname{WinShell} je dostupný na \TeXLive v~adresáři
    \path|support|, viz \url{http://www.winshell.de/}
  \item \cmdname{WinEdt} je shareware dostupný na \url{http://www.winedt.com/}
   \item \cmdname{Vim} je do\-stup\-ný z~\url{http://www.vim.org/}
  \item TeXnicCenter je volný softvér, který získáte
        na\\ \url{http://www.toolscenter.org/} a v~distribuci pro\TeX t.      
  \item \cmdname{SciTE} je dostupný z~\url{http://www.scintilla.org/SciTE.html}
      \end{itemize*}
\end{description}

\noindent Můžete potřebovat také instalovat další nástroje,
které nejsou volné\footnote{Ve smyslu
volnosti modifikace a šíření, dle přístupu
%B% Debianu
volného softvéru. To však neztotožňujte s~možností je
získat za peníze.}, a tedy nejsou vloženy na \TL{}, jako například
\cmdname{GSView}, nadstavba \GS{} pro komfortní prohlížení
souborů v~\PS u a v~PDF. \cmdname{GSView} je dostupný
z~\url{http://www.cs.wisc.edu/~ghost/gsview/} nebo jakéhokoliv
zrcadla \acro{CTAN}.


\section{Údržba instalace ve Windows}

Když máte \TeXLive\ nainstalován, můžete použít program \cmdname{tlpmgui} znova
na změnu a udržování vaší instalace.

\subsection{Přidání/odebrání balíků}

Protože odkaz na \cmdname{tlpmgui} je v~menu \guiseq{Start\arw Programs\arw 
TeXLive2007}, spus\v tte jej zde. Ukáže se okno údržby s~názvem  
\guiseq{TeX Live installation and maintenance utility}. Obsahuje několik položek:
\guiseq{Add Packages}, \guiseq{Remove packages}, 
\guiseq{Manage installation}, \guiseq{Remove installation}.

Klikněte na tlačítko \guiseq{Add packages} nebo \guiseq{Remove packages} 
na otevření odpovídající funkce a pak:

\begin{itemize}
\item V~první odrážce vyberte příslušnou \CD{} mechaniku (nebo \DVD s~adresářem 
  \texttt{texlive}) zmáčknutím tlačítka \guiseq{CD/DVD}.
\item Klikněte na tlačítko \guiseq{Search} v~oddíle \guiseq{Buttons} na zobrazení nebo obnovení seznamu
balíků v~oddíle \guiseq{Select packages to\dots}, které chcete instalovat nebo odebrat.

Při přidávání balíků se seznam instalovaných balíků porovná s~balíky poskytovanými vaším \CD/\DVD. 
Zobrazeny jsou jenom ty balíky, které ještě nejsou nainstalovány. 
Je na vás, abyste si zvolili, které balíky chcete instalovat. 

Při odebírání jednotlivých balíků se zobrazí jen seznam už nainstalovaných balíků.

Všimněte si, prosím, že pro obě možnosti \guiseq{Add packages} 
a \guiseq{Remove packages} jsou nejdříve zobrazeny seznamy kolekcí. 

\item Zvolte balík kliknutím na jeho název balíku. Klinutím na tlačítko
\guiseq{Info} v~oddíle \guiseq{Buttons} zobrazíte stručný popis zvoleného balíku v~okně oddílu
 \guiseq{Info about the selected item}. Pro volbu několika balíků najednou 
zmáčkněte jeden z~klíčů
\uv{Ctrl} nebo \uv{Shift} na vaší klávesnici současně s~podržením levého tlačítka myši nebo přesuňte
ukazovátko myši při stlačeném levém tlačítku myši.

\item Odpovídající činnost vykon\'ate kliknut\'\i m na tlačítko \guiseq{Install} nebo \guiseq{Remove} 
v~oddíle \guiseq{Buttons}.
\end{itemize}

\subsection{Konfigurace a další správcovské úkoly}

Funkce dostupné v~položce označené \guiseq{Manage the installation}
jsou užitečné na vykonání činností potřebných pro přidání podpory
jazyka, který nebyl vybr\'an během instalace, nebo pro přidání/znovu 
vygenerování formátu, který nebyl zvolen během instalace, nebo byl 
modifikován po instalaci.

Je možné vykonat následující kroky:

\begin{itemize}
\item Obnovit databázi \filename{ls-R}.
\item Vytvořit formáty (všechny nebo chybějící).
\item Editovat soubor \filename{language.dat}.
\item Editovat soubor \filename{fmtutil.cnf}.
\item Editovat soubor \filename{updmap.cfg}.
\end{itemize}

Poznámka: můžete zavřít okno Edit\dots{} kliknutím na tlačítko \guiseq{Cancel} nebo 
\guiseq{Done}; druhá volba odstartuje obnovu formátů
(nebo souborů \uv{fontmap} když jste editovali soubor 
\filename{updmap.cfg}) s~následným obnovením 
databáze souborů \filename{ls-R}.

Pro další informace o~konfiguraci viz oddíl~\ref{sec:persconf}, 
strana~\pageref{sec:persconf}.

\subsection{Odinstalování \protect\TL{}}

Položka označena \guiseq{Remove the TeX Live installation} otvírá okno
obsahující funkci, kterou nemá smysl popisovat, a my ani nevíme, kdo by
ji mohl potřebovat a čemu slouží \dots :-).

V každém případě, jestliže pro své lokální dodatky používáte 
adresář \path|texmf-local|, odstraňovací procedura jej 
neodstraní ani nesmaže věci v~něm. Adresář \path|setuptl|
obsahuje \cmdname{tlpmgui} a odpovídající soubory nebudou vymazány,
pokud maz\'an\'\i\ nevyberete explicitn\v{e}.
Na jejich úplné odstranění budete muset adres\'a\v r e smazat ručně.

\subsection{Přidání vašich vlastních balíků k~instalaci}

Především, nezávisle na změnách, které děláte, \textbf{nezapomeňte
přegenerovat databázové soubory ls-R}.  Jinak vaše nové 
soubory nebudou nalezeny. Můžete to vykonat buď spuštěním programu
\cmdname{tlpmgui} a zvolením odpovídající činnosti 
v~položce \guiseq{Manage the installation}, nebo ručně zadáním příkazu 
\file{mktexlsr}. 

Jestliže chcete přidat soubory, které nejsou poskytnuty distribucí \TL{}, 
doporučujeme je umístit do adresáře \path|$TEXMFLOCAL|. 
T\'imto zp\r usobem je ochráníte před p\v reps\'an\'im 
novými verzemi softvéru \TL{}. 

Adresář definovaný proměnnou \path|$TEXMFLOCAL| je na zpočátku
prázdný. Jestliže například chcete přidat podpůrný soubor 
pro program symbolických výpočtů Maple, měli byste stylový 
soubor umístit do \path|c:\TeXLive2007\texmf-local\tex\latex\maple\| 
a soubory s~dokumentací do:\\ 
\path|c:\TeXLive2007\texmf-local\doc\latex\maple\|

\subsection{Spuštění programu \texttt{tlmp.exe} z~příkazové řádky}
Program \cmdname{tlpm.exe}, který je používán jako nástroj 
programem \cmdname{tlpmgui}, má množství dalších užitečných voleb. 
Jejich seznam dostanete příkazem:
\begin{verbatim}
tlpm --help
\end{verbatim}

Další informace a příklady najdete v~\path|tlpm.readme|.

\subsection{Síťová instalace}

\KPS{} ví o jménech UNC, a proto je můžete používat na dosažení vašeho stromu TEXMF
ze sítě. Ale jsou lepší možnosti.
Všechny podpůrné a konfigurační soubory, všechno kromě souborů v~adresáři
\path|bin/win32| je možné sdílet s~\TL{} instalacemi \teTeX{}u nebo unixovskou. 
To znamená, že můžete používat Sambu buď na namontování (mount) NT serveru k~unixovské 
pracovní stanici, nebo na konverzi. Možných je několik strategií:
\begin{itemize}
\item Dejte všechno na server. Jenom přidejte každou sadu souborů pro váš OS a
architekturu, kterou hodláte použít, do adresáře \path|bin|. 
Myslíme tím  například \path|bin/win32| a \path|bin/i386-linux|. 
Dále nakonfigurujte hlavní proměnné.
Můžete použít jména UNC na nasměrování do správného adresáře pod Win32.
\item Nainstalujte lokální kopie binárek a formátů. V~tom případě označte 
 \path|$TEXMFMAIN| jako hlavní strom \path|texmf|, který bude vzdáleně dosažitelný. 
 Nastavte \path|$TEXMFVAR| jako lokální adresář, který bude obsahovat konfigurační 
 soubory a soubory generované na žádost.
\end{itemize}

\subsection{Co je pod Windows jiného?}

Verze \Webc{} pod Windows má některá specifika, která stojí
za zmínku.

\begin{description}
\item[\cmdname{kpsecheck}] Tento příkaz umožňuje některé volby, které
  nenašly své místo v~programu \cmdname{kpse\-which}. Umožňuje vypsat
  všechny soubory, které se vyskytují ve vašich texmf stromech
  vícekrát. To může být užitečné, ale většinou získáme nežádaný výstup
  (jako tucty souborů \path|README|). Je dobré zmínit, že tyto
  všechny soubory způsobují kolize v~hašovacím mechanismu
  \KPS{}; naštěstí \KPS{} nikdy tyto soubory nehledá (s~výjimkou
  nešťastných \file{czech.sty} a \file{slovak.sty}, kde je
  to ošetřeno jinými vyhledávacími cestami pro \cmdname{cslatex}
  a \cmdname{latex}\footnote{Pozn. překl.: Příští verze \TeXLive\ již by měla
  obsahovat pouze rozšířenou verzi v~\LaTeX u (babelu) a cslatex bude zrušen.}).
  Z~tohoto důvodu můžete kombinovat přepínač \path|-multiple-occurrences|
  se dvěma dalšími přepínači pro vkládání či vynechávání souborů dle daného
  vzoru (vzorů může být několik).
  Program \cmdname{kpsecheck} také hlásí stav sdílené paměti:
  zda je, či není používána. To je vhodné vědět, protože pokud je stav
  \samp{in use}, znamená to, že jeden či několik procesů pracuje a efekt
  příkazu \cmdname{mktexlsr} bude pozdržen až do chvíle, kdy nebude
  běžet žádný z~programů používajících \KPS{}.

  Tentýž příkaz vypíše umístění programu
  \GS{}. Pod Win32 je pro mnoho programů snazší použít
  \GS{} jako dll a nalézt ho přes
  klíč \GS{} v~registrech, než měnit \path|PATH|, která má stejně
  limitovanou délku.  
\item[\Webc{}] Programy mají o jednu volbu více než v~unixovém \Webc{}:
   \path|-proctimes| vypíše časové statistiky běhu úlohy.
    Je nutno zmínit, že Win9x není opravdový víceúlohový operační
    systém a nemá žádný spolehlivý způsob měření krátkých období, a tak
    spočítaná hodnota je jen aproximací. Pod \acro{NT/2K/XP} je výsledek
    zcela přesný s~rozdělením na uživatelský a systémový čas. Pro
    unixové uživatele: příkaz \path|time| obvykle není pro uživatele
    Windows dostupný.
\end{description}

\subsection{Osobní konfigurace}
\label{sec:persconf}

\subsubsection{Dvips}

Konfigurační soubor pro dvips je v~%
\verb+C:\TeXLive2007\texmf-var\dvips\config\config.ps+\,.
Můžete ho otevřít jakýmkoli editorem (například \cmdname{WinShell})
a změnit některé parametry.

\begin{description}
\item [fonts] Můžete změnit implicitní mód \MF u pro tiskárnu a jeho
  rozlišení, které je použito, když \cmdname{dvips} potřebuje generovat
  fonty PK. Implicitní konfigurace je pro užití
  Type~1 verzí CM fontů, a dávka \cmdname{mktexpk} by tedy neměla být
  volána příliš často.
\item[printer] Můžete říct dvipsu, kam implicitně tisknout.
  Pokud za volbou \optname{o} není název tiskárny, pak je výstupní
  soubor \file{.ps} zapsán do souboru. Můžete dvipsu a tiskárně dát název, například:
\begin{verbatim}
o lpt1:
% o | lpr -S server -P myprinter
% o \\server\myprinter
\end{verbatim}
\item[paper] Dále můžete chtít změnit velikost papíru
  z~evropské A4 na `US letter' tím, že `US letter' bude první volba v~souboru.
  Najděte skupinu řádek začínajících zavináčem~\code{@}. Přesuňte
  odpovídající řádky tak, že oddíl začíná řádky:\\
\hspace*{1em}    @ letterSize 8.5in 11in\\
\hspace*{1em}    @ letter 8.5in 11in\\
\hspace*{1em}    @+ \%\%BeginPaperSize: Letter\\
\hspace*{1em}    @+ letter\\
\hspace*{1em}    @+ \%\%EndPaperSize
\end{description}

\noindent
Současná distribuce \TL{} implementuje proceduru pro generování
vždy aktualizovaných mapovacích souborů pro \cmdname{dvips} a \cmdname{pdftex}. To provádí
program \cmdname{updmap} během instalace. Pokud přidáte nové balíky s~fonty použitím 
instalačního programu ručně, editujte soubor
\verb+updmap.cfg+ v~\path|$TEXMFVAR/web2c|. %$

\subsubsection{Pdftex}

Pokud používáte program \cmdname{pdf{}latex} pro vytvoření \acro{PDF} souborů
přímo a používáte papír velikosti \acro{US} letter, editujte soubor\hfill\\
\verb+C:\TeXLive2007\texmf-var\tex\generic\config\pdftexconfig.tex+ a \hfill\\
změňte \samp{\bs pdfpagewidth} a \samp{\bs pdfpageheight}. Tyto položky by měly
vypadat takto:
\begin{alltt}
\bs{}pdfpagewidth=8.5 true in
\bs{}pdfpageheight=11 true in
\end{alltt}
Uložte soubor a ukončete editaci.

\subsubsection{\protect\XeTeX}
\XeTeX{} pro Windows je staticky spojený s~nastavením fontconfig 2.4.2. 
Konfigurační soubor pro fontconfig je \verb+fonts.conf+. Podrobnější 
informace hledejte v~souboru \verb+fonts.conf+, je k~nalezení
v~adresáři, který ukáže příkaz \texttt{kpsewhich --var-value=FONTCONFIG\_PATH}.

\subsubsection{GSView}
GSView je nyní distribuován pod licencí Aladdin, a proto již není
vkládán na \TL{}.

Pokud chcete změnit velikost stránky na
velikost `US letter', otevřete GSView z~menu \guiseq{Start}
a vyberte \guiseq{Media\arw Letter}.

Také jsou zde nastavení, která vám umožní mít co nejčitelnější
renderované obrázky. V~menu \guiseq{Media \arw Display Settings},
nastavte jak \optname{Text Alpha}, tak \optname{Graphics Alpha} na 4~bity.

Instalační proces asociuje jak \code{.ps}, tak
\code{.eps} soubory pro otevírání pomocí \cmdname{GSView}.

Návod, jak tisknout, najdete v~oddíle~\ref{printing}.

\subsection{Testování}

Obecné kontroly viz oddíl~\ref{sec:test-install}
na straně~\pageref{sec:test-install}.  Tento oddíl popisuje
testy specifické pro Windows.

Otevřete soubor \verb+sample2e.tex+ ve svém editoru (XEmacs, Win\-Shell);
najdete ho v~\verb+C:\TeXLive2007\texmf-dist\tex\latex\base+.
Objevit by se měl zdrojový soubor \LaTeX{}u. Pokračujte kliknutím na
menu \guiseq{Command\arw LaTeX} (XEmacs) nebo na ikonu \LaTeX\
v~liště nástrojů (WinShell), a pak si výsledek prohlédněte poklepáním na menu
\guiseq{Command\arw View DVI} (XEmacs) nebo
Preview (dviout) ikonu (WinShell).

Pokud prohlížíte soubory s~\cmdname{dviout}, budou se nejprve generovat fonty,
neboť obrazovkové fonty nebyly instalovány. Po nějaké době, kdy jste již
vytvořili většinu fontů, které používáte, již okno s~generováním fontů
uvid\'{\i}te jen zřídka.

\textbf{Doporučení:} Pokud \LaTeX\ zastaví, protože nemůže najít soubor,
můžete stisknout Ctrl-z pro ukončení.

\subsection{Tisk}
\label{printing}

Tisknout můžete přímo z~\cmdname{dviout}. V tom případě bude tisk proveden přes
unifikovaný tiskový ovladač Windows. Z definice je kompatibilní
se všemi tiskárnami. Ale je tu háček: může generovat obrovské tiskové
soubory a v~některých (starších) verzích Windows
jsou problémy. Výhodou je využití možností jako vkládání
obrázků BMP nebo WMF. Také se ujistěte, že parametry tiskárny jsou dobře
nastaveny, jinak dostanete jinou velikost tisku
(tisk nastavený na 600\dpi{} poslaný na tiskárnu 300\dpi{} způsobí, že
dostanete pouze jeden kvadrant stránky).

Tisk je rychlejší a spolehlivější, pokud používáte
\cmdname{dvips} na vytvoření \filename{.ps} souboru, a pak tisknete
z~\cmdname{GSView} volbou \guiseq{File\arw Print\,\ldots} (objeví se
okno \guiseq{Print}).

Pokud používáte \PS{}ovou tiskárnu, \textit{ujistěte se, že jste vybrali
\guiseq{\PS{} Printer}}.  To uděláte výběrem tlačítka
\guiseq{Print Method} na spodním levém okraji okna
\guiseq{Print}. Můžete vybrat jakoukoliv tiskárnu, kterou jste dříve
instalovali. Pokud se vám volbu \optname{\PS{} Printer} nepodaří
zaškrtnout, tisk se nezdaří.

Pokud používáte svou ne-\PS{}ovou tiskárnu, vyberte
\guiseq{Ghostscript device} v~položce \guiseq{Print Method} a
klikněte na tlačítko vpravo označené \guiseq{djet500} a vyberte
svou tiskárnu ze seznamu, který se objeví. Ve starších verzích
\cmdname{GSView} ověřte, že volba \optname{\PS{} Printer} \emph{není}
vybrána, a pak vyberte svou tiskárnu ze seznamu \guiseq{Device}.

\subsection{Tipy a triky pro Win32}

\subsubsection{Různé verze Win32}

Co nazýváme Win32, není operační systém sám o sobě. Je to velká množina
funkcí (kolem 12\,000 dle hlavičkových souborů Microsoft
\acro{SDK}), pomocí kterých můžete psát aplikace pro různé operační
systémy rodiny Windows.

Windows má tyto verze:
\begin{itemize}
\item Win95, Win98 a Win\acro{ME}, což \emph{nejsou opravdová
  víceúlohová a vícevláknová} prostředí, spíše to jsou aktualizované
  inkarnace \acro{DOS}u. To může být víceméně
  vidět při bootování, kdy PC spustí interpret \path|command.com|,
  a pokud v~tomto místě bootování zastavíte, můžete se zeptat na
  současnou verzi (\acro{DOS}u) a odpověď bude něco ve smyslu
  \samp{MS-DOS 7.0} (pro starší verze Win9x určitě).
\item Windows \acro{NT}, což je nový operační systém napsaný celý znova,
  je již schopen opravdového multitaskingu, včetně pokročilých rysů.
\item Windows 2000 je již založen na \acro{NT}, se všemi udělátky
  Win98.
\item Windows \acro{XP}, jež má verze Home a Pro. Je to zatím poslední
  krok ve spojování obou produktových řad (založených na Win9x a
  \acro{NT}). \acro{XP} je založeno na \acro{NT}.
\end{itemize}

Win9x jsou schopny spouštět 32bitové programy a 16bitové programy
naráz.  Ale operační systém jako takový není celý napsán
v~32bitovém módu a nepodporuje ochranu paměti: 16bitové aplikace
mohou přepsat část paměti operačního systému! Některé části jako
\acro{GDI} (Graphical Device Interface) spravují omezené zdroje jako
bitmapy, fonty, pera atd. pro množinu programů, jež běží současně.
Všechny bitmapové hlavičky dostupné v~jeden okamžik nemohou zabírat více
než 64\,\kB. To vysvětluje výkon a skutečnost, že systém často zkolabuje,
když například začnete intenzivně používat grafické objekty.

NT, 2K a XP tyto nedostatky nemají, stejně tak jako
další omezení Win9x. Jsou to opravdová multitasková prostředí
s~ochranou paměti. Jsou mnohem operativnější než Win9x kvůli lepší
správě paměti, lepšímu systému souborů atp.

\subsubsection{Příkazový řádek}

Můžete si klást otázku \uv{proč potřebuji příkazovou řádku, když mám
Windows?}

Dobrá otázka! Problém je velmi obecný. Ne všechny operace se dají lehce
udělat v~grafickém prostředí (\acro{GUI}). Příkazový řádek dává
možnosti programování.

Problém je zásadní: \TeX{} je \emph{dávkový}
nástroj, není interaktivní. \TeX{} potřebuje spočítat nejlepší
rozvržení stránky, vyřešit křížové reference a tak dále.
To může být provedeno jen globální optimalizací dokumentu.
To (zatím) není úloha, která by se dala dělat interaktivně.

To znamená, že \TeX{} by se měl používat z~příkazové řádky. Situace není
tak špatná -- lze zde s~výhodou psát nástroje pro složité zpracování:
dají se lépe ladit, protože jsou nezávislé na \acro{GUI}, a \acro{GUI}
nástroje mohou být navrženy s~rozhraními pro dávkové neinteraktivní
programy. To je případ \TeX{}u, se kterým většinou pracujete přes
grafický textový editor.

Příkazovou řádku budete potřebovat v~několika situacích.
Jednou z~nich je ladění v~případě problémů.

\begin{description}
  \item[Win9x] Příkazovou řádku získáte buď vyhledáním ikony
    \acro{MS-DOS}u v~menu \guiseq{Start\arw Programs},
    nebo výběrem menu \guiseq{Start\arw Run} a napsáním jména programu
    \path|command.com|.
  \item[NT, 2K, XP] Najděte položku
    \guiseq{Command Prompt} v~menu \guiseq{Start\arw Accessories}
    nebo vyberte \guiseq{Start\arw Run} a zadejte
    \path|cmd.exe|, což je název nového příkazového interpretu pro
    \acro{NT} (tedy není správné ho nazývat \emph{DOS}ové okno!).
\end{description}

\noindent
Tato umístění se na různých systémech mohou lišit.

\subsubsection{Oddělovače cest}

Win32 API rozumí v~cestách oběma znakům \path|/| i \path|\|,
ale příkazové interprety \emph{ne}! Tedy kdykoliv je cesta použita
programově, můžete používat oba oddělovače, nebo je dokonce míchat
v~jedné cestě. Na příkazové řádce však musíte používat pouze
\path|\|. Důvodem je kompatibilita: interpret dříve používal
lomítko jako oddělovač přepínačů programů.

Nebuďte překvapeni, když uvidíte cesty psané unixovými konvencemi:
Windows-\TL{} je portace \Webc{} a prioritou je kompatibilita mezi
platformami. Z~těchto důvodů všechny konfigurační soubory používají
unixové konvence.

\subsubsection{Souborové systémy}
\label{sec:clusters}

Nejhorším rysem Win9x vzhledem k~\TeX{}u je pravděpodobně takzvaný
souborový systém \acro{FAT}. \TeX{} používá velmi mnoho malých souborů s~velikostí
okolo 1--3\,\kB. \acro{FAT} systém je starý, vznikl před desítkami let
a nepočítá s~pevnými disky majícími desítky gigabajtů.
Důsledkem je, že uložení desítek tisíc \TeX{}ových souborů na \TL{} není efektivní.
\acro{FAT} systém alokuje minimálně 32\,\kB{} pro
\emph{jakýkoliv} soubor na velkém diskovém oddíle. To znamená, že \TeX{}
bude potřebovat mnohem více diskového prostoru než ve skutečnosti zabírá.

Na novějších souborových systémech \acro{FAT32} a
\acro{NTFS} tento nedostatek již není. Nejmenší adresovatelné
části souborů mohou být veliké pouze 4\,\kB{} a na \acro{NTFS} 
můžete tuto velikost snížit na 512~bajtů.

\subsubsection{Jak přidat některý adresář do PATH}

Hodnoty proměnných prostředí se ve vašich programech
chovají jako globální proměnné. Množina těchto nastavení se nazývá
prostředí (environment). Každý program je spuštěn s~kopií tohoto
prostředí. Může číst a měnit hodnoty proměnných prostředí.
Změny se dějí v~kopii prostředí a nejsou rozkopírovávány
do všech současně běžících programů.

Proměnná \texttt{PATH} je speciální proměnná prostředí, která
se používá pro seznam adresářů, ve kterých jsou spustitelné programy.
Způsob, jak ji změnit, se liší pro Win9x, WinME a NT/2K/XP:

\begin{description}
\item[Windows 95/98] Editujte svůj \path|autoexec.bat|. V~tomto souboru
  byste měli najít řádek začínající s~\texttt{PATH=} a následovaný
  seznamem adresářů oddělených~\path|;|. Sem přidejte adresář s~binárkami.
  Potom by tento řádek měl vypadat takto:
\ifnum\Status=3 \begingroup \small \fi
\begin{verbatim}
PATH=c:\windows;c:\windows\system;c:\TeXLive2007\bin\win32
\end{verbatim}
\ifnum\Status=3 \endgroup \fi
\item[Windows ME] Potřebujete speciální program
  \path|c:\windows\system\msconfig.exe| pro změnu proměnné
  prostředí. Z~programu vyberte položku `Environment', a pak změňte a
  modifikujte proměnné, které chcete. Po jakékoliv změně budete
  požádáni o~restart.
\item[Windows NT/2K/XP]
  Klikněte na \guiseq{Start \arw Settings \arw Control Panel}. Otevře se
  okno s~ikonami konfiguračních programů systému.
  Po dvojkliku na ikonu `System' se objeví okno `System Properties'.
  Klikněte na položku \textsf{Environment}
  nebo mezi dialogovými boxy hledejte tlačítko s~názvem
  \guiseq{Environment Variables}. Tím provedete změnu prostředí pro svůj
  účet. Poznámka: Jsou zde také zobrazena prostředí celého systému.
  Pokud nejste administrátor systému, tak nemáte oprávnění je měnit.
  Pokud chcete změnit \texttt{PATH} pro všechny uživatele, budete muset
  zkontaktovat svého systémového administrátora nebo se jím
  stát\Dash v~tom případě byste ale měli vědět, co děláte.

  Pokud je proměnná \texttt{PATH} již pro váš účet nastavená, klikněte na
  ni levým tlačítkem. V~políčku \textsf{Variable} se objeví
  \texttt{PATH}, zatímco pole \textsf{Value} ukazuje současné nastavení
  \texttt{PATH} jako seznam adresářů oddělených středníkem. Přidejte
  adresář s~binárkami (například \path|c:\TeXLive2007\bin\win32|).
  Pokud zde pro váš účet proměnná \texttt{PATH} ještě není nastavena,
  klikněte na políčko `Variable' a napište
  \texttt{PATH}, klikněte na  políčko \textsf{Value}
  a napište adresář s~binárkami. Důležité: klikněte na tlačítko
  \textsf{Apply} před stiskutím \textsf{Ok}, jinak se změny
  \texttt{PATH} neprovedou! Při nastavování proměnných prostředí buďte
  opatrní.
\end{description}

\noindent
Nejlepší způsob, jak ověřit nastavení proměnných prostředí, je na
příkazové řádce napsat:
\begin{verbatim}
set VARIABLE
\end{verbatim}
což by mělo vrátit odpovídající hodnoty.

\subsubsection{Verze sázecích programů}

Pokud se podíváte na dokumentaci \Webc{},  dočtete se, že různé
programy odvozené od \TeX{}u používají totéž základní jádro.
Například \path|tex.exe| a \path|latex.exe| jsou přesné kopie téhož
programu, ale každá z~nich používá jiný formátový soubor v~závislosti na
jménu spuštěného programu.

Pod  Unixem je tato vlastnost implementována přes \emph{symbolické
odkazy}. Ušetří to diskový prostor, protože tentýž program je použit pro
mnoho různých formátových souborů.

Win32 API nemá koncept symbolických odkazů, a tak abychom ušetřili
místo, všechny \TeX{}ové sázecí programy byly zkompilovány jako
DLLs (\emph{Dynamic Linked Library}). To znamená, že to dopadne
následovně:
\begin{alltt}
2006-11-23  07:06             2 560 latex.exe
2007-01-06  23:54         1 073 664 pdftex.dll
2006-01-28  08:05             2 560 pdftex.exe
\end{alltt}
a soubor \path|latex.exe| není nic jiného než přesná kopie
\path|pdftex.exe| používající tutéž základní knihovnu \path|pdftex.dll|.
Stejný trik byl použit pro rodinu programů \path|mktex*.exe|, které
spouští knihovnu \path|mktex.dll|.

Obecný nástroj s~názvem \path|irun.exe| je k~dispozici jako ekvivalent
unixových pevných odkazů pro soubory pod Win32.

\subsection{V případě obtíží}
\label{sec:troubleshooting}

\subsubsection{Co dělat když \texttt{latex} nenalezne vaše soubory?}

\begin{itemize}

\item \cmdname{kpsewhich} je ten správný nástroj pro dohledání problému.
Nicméně, program \cmdname{kpsewhich} dává výstup na
stderr a starší konzoly Windows nev\v ed\'i, jak chybový výstup stderr
přesměrovat do souboru. (Windows  NT a novější podporují přesměrování, 
ale trik uvedený níže bude fungovat pro všechny konzoly.)
  Pro diagnostické účely nastavte dočasně
proměnnou prostředí (v~okně \acro{DOS}/\acro{cmd}):

\begin{verbatim}
SET KPATHSEA_DEBUG_OUTPUT=err.log
\end{verbatim}
Nastavte také úroveň ladění:
\begin{verbatim}
SET KPATHSEA_DEBUG=-1
\end{verbatim}

Podobně, pokud chcete přesměrovat stderr na stdout:

\begin{verbatim}
SET KPATHSEA_DEBUG_OUTPUT=con:
\end{verbatim}
Tímto způsobem uložíte jak chybový, tak standardní výstup do téhož
souboru.

\item Předpokládaje, že instalace byla prováděna do
\path|c:/TeX|, zkontrolujte následující hodnoty: \\
  {\ifnum\Status=3 \footnotesize \tabcolsep.2em \else \small \fi
  \begin{tabular}{@{}ll@{}}
    \path|kpsewhich -expand-path $SELFAUTOPARENT| &  \path|c:/TeX| \\
    \path|kpsewhich -expand-path $TEXMF| & \path|c:/TeX/texmf....| \\
    \path|kpsewhich -expand-path $TEXMFCNF| & 
                        \path|.;c:/TeX/texmf-var/web2c;| \\
%    \path|kpsewhich -expand-var $TEXINPUTS| & \path|.;c:/TeX/texmf/tex//|
%    \path|kpsewhich -expand-path $SELFAUTOPARENT| &  \path|c:/TeX| \\
%    \path|kpsewhich -expand-path $TEXMF| & \path|c:/TeX/texmf| \\
%    \path|kpsewhich -expand-path $TEXMFCNF| &
%    \path|.;c:/TeX/texmf/web2c;| \\
%                                        & \path|c:/TeX/bin/win32;| \\
%                                        & \path|c:/TeX/bin;| \\
%                                        & \path|c:/TeX| \\
%    \path|kpsewhich -expand-var $TEXINPUTS| & \path|.;c:/TeX/texmf/tex//|
  \end{tabular}
}
\item Pokud již někde máte nastaveny \TeX{} ovlivňující proměnné
  prostředí, odstraňte je prosím. Mají prioritu před těmi
  v~\file{texmf.cnf}. 
\item Zkontrolujte:
    \texttt{kpsewhich cmr10.tfm} by mělo vrátit\hfill\\
  \path|c:/TeX/texmf-dist/fonts/tfm/public/cm/cmr10.tfm|\hfill\\
   a \texttt{kpsewhich latex.fmt} by mělo sdělit\hfill\\
 \path|c:/TeX/texmf-var/web2c/latex.fmt|
\item V~tomto místě, pokud je vše v~pořádku, by
  \TeX{} a další programy měly fungovat.
  Pokud ne, budete si muset pohrát s~volbou \path|-debug=n|
  programu \path|kpsewhich| a znovu zkontrolovat všechna
  nastavení. Zkuste identifikovat problém a nahlaste ho.
\end{itemize}

\subsubsection{Co když pořád vše nefunguje, jak si představujete?}

Položte si následující otázky:

\begin{enumerate}
\item Je \file{tex.exe} v~mé cestě (proměnné \path|PATH|)?

\item Je proměnná prostředí \path|TEXMFCNF| korektně nastavená
  na\hfill\\ \path|c:/TeXLive2007/texmf-var/web2c| (implicitní
  hodnota)?

\item Jsou k~nalezení některá chybová hlášení v~log souboru
  generovaném programem \file{tlmpgui.exe}? 
\file{tlmpgui.log} najdete ve sv\'em adresáři \file{TEMP}. 
Můžete je najít hledáním řetězce \samp{Error}.
 Nápověda: log soubor může ukázat některé chyby po vygenerování všech formátů. 
 Prosím, nepropadejte panice: možná některé formáty ještě nebyly instalovány.

\item Jsou na \url{http://tug.org/texlive/} k~dispozici nějaké záplaty?
  (Je to nepravděpodobné, ale nic tím nepokazíte.)
\end{enumerate}

\TL{} sestává ze stovek programů a desetitisíců souborů
z~různých zdrojů. Je proto obzvláště obtížné predikovat
všechny potenciální zdroje problémů. Nicméně, uděláme, co
je v~našich silách, abychom vám pomohli (viz oddíl~\ref{sec:help}
na straně~\pageref{sec:help}.)


\begin{otherlanguage}{slovak}
\frenchspacing
% don't use \Webc so the \uppercase in the headline works.
\section{Používateľská príručka ku systému Web2C}
\Webc{} obsahuje množinu \TeX-príbuzných programov, t.j.\ samotný \TeX{},
\MF{}, \MP, \BibTeX{}, atď. Originálna implementácia pochádza
od Thomasa Rokického,  ktorý v~roku 1987 vyvinul prvý
\TeX{}-to-C systém založený na zmenových súboroch systému pre Unix, ktoré
boli v~prvom rade pôvodnou prácou Howarda Trickeya a Pavla Curtisa. 
Tim Morgan
sa stal spravovateľom systému a počas jeho obdobia sa meno zmenilo
na Web-to-C\@. V roku 1990 Karl Berry prebral túto prácu,
asistoval pri tuctoch dodatočných príspevkov a v~roku 1997 podal
taktovku Olafovi Weberovi.

\Webc{} systém beží pod Unixom, 32bitovými Windows,
\acro{MacOSX} a inými operačnými systémami. Používa originálne
\TeX{} zdrojové súbory od Knutha a ostatné základné programy napísané
v~jazyku \web{}, ktoré sú preložené do C zdrojového kódu. Navyše, systém
ponúka veľkú množinu makier a funkcií vyvinutých na rozšírenie
originálneho \TeX{} software. Základné komponenty rodiny
\TeX u{} sú:
\begin{description}
\renewcommand{\makelabel}[1]{\descriptionlabel{\mdseries\cmdname{#1}}}
\item[bibtex]    Spravovanie bibliografií.
\item[dmp]       Konverzia \cmdname{troff} do MPX (\MP{} obrázky).
\item[dvicopy]   Vytváranie modifikovanej kópie \dvi{} súboru.
\item[dvitomp]   Konverzia \dvi{} do MPX (\MP{} obrázky).
\item[dvitype]   Konverzia \dvi{} do ľudsky čitateľného textu.
\item[gftodvi]   Generovanie fontov pre náhľad.
\item[gftopk]    Konverzia gf formátu fontov do pakovaných fontov.
\item[gftype]    Konverzia gf formátu fontov do ľudsky čitateľného textu.
\item[makempx]   \MP{} značkové sádzanie.
\item[mf]        \MF{} -- vytváranie rodín fontov.
\item[mft]       Preddefinované \MF ové zdrojové súbory.
\item[mpost]     \MP{} -- tvorba technických diagramov.
\item[mpto]      \MP{} -- značkový výber.
\item[newer]     Porovnanie modifikačných časov.
\item[patgen]    Vytvaránie vzorov rozdeľovania slov.
\item[pktogf]    Konverzia pakovaných formátov fontov do
gf formátov.
\item[pktype]    Konverzia pakovaných písiem do ľudsky čitateľného textu.
\item[pltotf]    Konverzia `Property list' do TFM.
\item[pooltype]  Zobrazovanie \singleuv{\web{} pool} súborov.
\item[tangle]    Konverzia \web{} súborov do Pascalu.
\item[tex]       \TeX{} -- sadzba.
\item[tftopl]    Konverzia TFM do `property list'.
\item[vftovp]    Konverzia virtuálneho fontu do virtuálneho `property list'.
\item[vptovf]    Konverzia virtuálneho `property list' do virtuálneho fontu.
\item[weave]     Konverzia \web{} súborov do \TeX u.
\end{description}
\noindent Presné funkcie a syntax týchto programov sú popísané
v~dokumentáciách jednotlivých balíkov alebo v~dokumentácii
\Webc{}. Napriek tomu, poznanie niekoľkých princípov, ktoré
platia pre celý balík programov, vám pomôže vyťažiť čo najviac
z~vašej \Webc{} inštalácie.

Všetky programy dodržiavajú štandardné \acro{GNU} voľby:

\begin{description}
\item[\texttt{--help}] Vypisuje prehľad základného používania.
\item[\texttt{--verbose}] Vypisuje detailnú správu spracovania.
\item[\texttt{--version}] Vypisuje informáciu o~verzii, potom skončí.
\end{description}

Na vyhľadávanie súborov používajú \Webc{} programy prehľadávaciu
knižnicu \KPS{}.
Táto knižnica používa kombináciu premenných
prostredia a niekoľkých konfiguračných súborov na optimalizáciu
prehľadávania adresárového stromu \TeX u{}. \Webc{}  zvládne
prácu s~viacerými adresárovými stromami súčasne, čo je
užitočné, ak niekto chce udržiavať štandardnú distribúciu \TeX u a jeho
lokálne rozšírenia v~dvoch rozličných stromoch. Na urýchlenie
vyhľadávania súborov, koreň každého stromu obsahuje súbor
\file{ls-R} so záznamom obsahujúcim meno a relatívnu cestu ku
všetkým súborom umiestneným pod týmto koreňom.

\subsection{Vyhľadávanie ciest knižnicou Kpathsea}

Najprv popíšeme všeobecný mechanizmus vyhľadávania ciest
knižnicou \KPS{}.

\emph{Vyhľadávacou cestou} nazveme zoznam \emph{elementov cesty},
ktorými sú v~prvom rade mená adresárov
oddelené dvojbodkou alebo bodkočiarkou.
Vyhľadávacia cesta môže pochádzať z~viacerých zdrojov.
Pri vyhľadávaní súboru \samp{my-file} podľa cesty \samp{.:/dir},
\KPS{} skontroluje každý element cesty: najprv \file{./my-file},
potom \file{/dir/my-file}, vracajúc prvý zodpovedajúci nájdený
prvok (alebo prípadne všetky zodpovedajúce prvky).

Aby bolo dosiahnuté prispôsobenie sa konvenciám čo možno najviac
operačných systémov, na neunixových systémoch \KPS{} môže používať
oddeľovače názvov súborov rôzne od dvojbodky (\samp{:}) a
lomítka (\samp{/}).

Pri kontrolovaní určitého elementu cesty \var{p} \KPS{} najprv
overí, či sa na naň nevzťahuje vopred vybudovaná databáza (pozri
\singleuv{Data\-báza názvov súborov} na
strane~\pageref{Filename-database}), t.\,j., či sa databáza nachádza
v~adresári, ktorý je prefixom \var{p}. Ak to tak je, špecifikácia
cesty sa porovnáva s obsahom databázy.

Ak databáza neexistuje, alebo sa nevzťahuje na tento element cesty, alebo
sa v~nej hľadaný súbor nevyskytuje, celý systém súborov je prehľadaný
(pokiaľ to nebolo zakázané špecifikáciou začínajúcou \samp{!!} a
hľadaný súbor musí existovať). \KPS{} zostrojí zoznam adresárov
zodpovedajúcich tomuto elementu cesty a potom skontroluje každý
z~nich, či sa v~ňom nenachádza hľadaný súbor.

Podmienka \singleuv{súbor musí existovať\kern1pt} sa týka napr.\ súborov typu
\samp{.vf} a vstupných súborov čítaných príkazom \TeX u \cs{openin}.
Takéto súbory nemusia existovať (napr.\ \file{cmr10.vf}) a nebolo
by dobré prehľadávať kvôli nim celý disk. Preto, ak zabudnete
aktualizovať \file{ls-R} pri inštalácii nového \samp{.vf} súboru,
súbor nebude nikdy nájdený. Každý element cesty sa prekontroluje: najprv
databáza, potom disk. Keď je súbor nájdený, vyhľadávanie sa zastaví
a výsledok je vrátený.

Hoci najjednoduchší a najbežnejší element cesty je meno adresáru,
\KPS{} podporuje aj iné zdroje vo vyhľadávacích cestách: dedičné
(layered) štandardné hodnoty, mená premenných prostredia, hodnoty
súboru \file{config}, domáce adresáre používateľov a rekurzívne
prehľadávanie podadresárov. Preto, ak hovoríme, že \KPS{}
\emph{rozbalí} element cesty, znamená to, že pretransformuje všetky
špecifikácie do základného mena alebo mien adresárov. Toto je
popísané v~nasledujúcich odsekoch.

Všimnite si, že keď je meno hľadaného súboru vyjadrené absolútne
alebo explicitne relatívne, t.\,j.\ začína \samp{/} alebo \samp{./}
alebo \samp{../}, \KPS{} jednoducho skontroluje, či taký súbor
existuje.

\ifSingleColumn
\else
\begin{figure*}
\verbatiminput{examples/ex5.tex}
\setlength{\abovecaptionskip}{0pt}
  \caption{Ilustračný príklad konfiguračného súboru}
  \label{fig:config-sample}
\end{figure*}
\fi

\subsubsection{Zdroje cesty}
\label{Path-sources}

Vyhľadávacia cesta môže byť vytvorená z~rôznych zdrojov.
\KPS{} ich používa v~tomto poradí:
\begin{enumerate}
\item
  Používateľom nastavená premenná prostredia, napríklad \envname{TEXINPUTS}\@.
  Premenné prostredia s~pridanou bodkou a menom programu majú prednosť pred
  premennými rovnakého mena, ale bez prípony.
  Napríklad, keď \samp{latex} je meno práve bežiaceho programu, potom
  premenná \envname{TEXINPUTS.latex} prepíše \envname{TEXINPUTS}.
\item
  Programovo-špecifický konfiguračný súbor, napríklad riadok
  \singleuv{\texttt{S /a:/b}} v~súbore \file{config.ps} \cmdname{dvips}.
\item Konfiguračný súbor \KPS{} \Dash{} \file{texmf.cnf}, obsahujúci riadok
  ako \samp{TEXINPUTS=/c:/d} (pozri ďalej).
\item Predvolené hodnoty počas kompilácie.
\end{enumerate}
\noindent Všetky tieto hodnoty vyhľadávacej cesty môžete prezerať
použitím ladiacích možností (pozri \singleuv{Ladenie} na
strane~\pageref{Debugging}).

\subsubsection{Konfiguračné súbory}
\tolerance=3500
\KPS{} číta počas behu z~\emph {konfiguračných súborov}
s~menom \file{texmf.cnf} vyhľadávaciu cestu a ďalšie definície.
Vyhľadávacia cesta používaná na hľadanie týchto súborov sa
volá \envname{TEXMFCNF} (v~predvolenom nastavení sa tento súbor
nachádza v~podadresári \file{texmf/web2c}). \emph{Všetky} súbory
\file{texmf.cnf} vo vyhľadávacej ceste budú prečítané a definície
v~posledných načítaných súborov majú prednosť pred definíciami
čítanými predtým. Preto pri vyhľadávacej ceste \verb|.:$TEXMF|, hodnoty
z~\file{./texmf.cnf} prepíšu hodnoty z~\verb|$TEXMF/texmf.cnf|.
\tolerance=1500

\begin{itemize}
\item
  Komentáre začínajú znakom \singleuv{\texttt{\%}} a pokračujú do konca
  riadku.
\item
  Prázdne riadky sú ignorované.
\item
  Znak \bs{} na konci riadku slúži ako pokračovací znak, t.j.\
  nasledujúci riadok je k~nemu pripojený. Prázdne znaky na začiatku
  pripájaných riadkov nie sú ignorované.
\item
  Všetky ostatné riadky majú tvar:
\begin{alltt}
  \var{variable}[.\var{progname}] [=] \var{value}
\end{alltt}%
  kde \samp{=} a prázdne znaky naokolo sú nepovinné.
\item
  Meno premennej \singleuv{\texttt{\var{variable}}} môže obsahovať
  akékoľvek znaky okrem prázdnych znakov, \samp{=}, alebo \samp{.},
  ale obmedziť sa na znaky \samp{A-Za-z\_} je najbezpečnejšie.
\item
  Ak je \singleuv{\texttt{.\var{progname}}} neprázdne, definícia sa
  použije iba vtedy, keď práve bežiaci program má meno
  \texttt{\var{progname}} alebo \texttt{\var{progname}.exe}.
  Toto umožňuje napríklad mať pre rôzne nadstavby \TeX u rôzne
  vyhľadávacie cesty.
\item Hodnota \singleuv{\texttt{\var{value}}} môže obsahovať akékoľvek
  znaky okrem \singleuv{\texttt{\%}} a \samp{@}. Na pravej strane nie je
  možné použiť \singleuv{\texttt{\$\var{var}.\var{prog}}}; namiesto toho
  musíte použiť ďalšiu premennú. Znak \samp{;} vo
  \singleuv{\texttt{\var{value}}} je preložený do \samp{:} ak sme pod
  operačným systémom Unix. Toto je užitočné, keď chceme mať jediný
  \file{texmf.cnf} súbor pre systémy Unix, MSDOS a Windows.
\item
  Všetky definície sú prečítané skôr, ako sa expandujú. Preto môžu
  existovať referencie na premenné skôr, ako sú tieto definované.
\end{itemize}
Ukážkový úsek konfiguračného súboru, ilustrujúci väčšinu
týchto bodov\ifSingleColumn
\ignorespaces:
\verbatiminput{examples/ex5.tex}
\else
\space je na obrázku~\ref{fig:config-sample}.
\fi

\subsubsection{Expanzia cesty}
\label{Path-expansion}

\KPS{} rozpoznáva určité zvláštne znaky a konštrukcie vo
vyhľadávacích cestách podobné tým, čo existujú v~prostrediach
unixovských interprétov príkazového riadku (shells). Ako všeobecný
príklad uvedieme komplexnú cestu \verb+~$USER/{foo,bar}//baz+, %$
ktorá sa expanduje do všetkých podadresárov pod adresármi \file{foo} a \file{bar}
v~domovskom adresári používateľa \texttt{\$USER}, ktorý  obsahuje
adresár alebo súbor \file{baz}. Tieto konštrukcie sú popísané
v~ďalších odsekoch.

\subsubsection{Predvolená expanzia}
\label{Default-expansion}
\tolerance=2500
Ak vyhľadávacia cesta s najväčšou prioritou (pozri \singleuv{Zdroje cesty}
na strane~\pageref{Path-sources}) obsahuje \emph{dvojbodku
navyše} (t.j.\ začiatočnú, koncovú, alebo zdvojenú), \KPS{} vloží na
toto miesto vyhľadávaciu cestu s~druhou najvyššou prioritou, ktorá
je definovaná. Ak táto vložená cesta obsahuje dvojbodku navyše, to
isté sa stane s~ďalšou najvýznamnejšou cestou. Keby sme mali
napríklad dané takéto nastavenie premennej prostredia
\tolerance=1500
\begin{alltt}
>> \Ucom{setenv TEXINPUTS /home/karl:}
\end{alltt}
a hodnotu \code{TEXINPUTS} v~súbore \file{texmf.cnf}
\begin{alltt}
  .:\$TEXMF//tex
\end{alltt}
potom konečná hodnota použitá na vyhľadávanie by bola:
\begin{alltt}
  /home/karl:.:\$TEXMF//tex
\end{alltt}
Keďže by bolo zbytočné vkladať predvolenú hodnotu na viac ako jedno
miesto, \KPS{} mení iba nadbytočnú \samp{:}\ a všetko ostatné
ponecháva na mieste. Najprv kontroluje začiatočnú \samp{:}, potom
koncovú \samp{:} a potom zdvojenú \samp{:}.

\subsubsection{Expanzia zátvoriek}
Užitočná črta je expanzia zátvoriek, ktorá funguje tak, že
napríklad \verb+v{a,b}w+ sa expanduje na \verb+vaw:vbw+. Vnáranie je
povolené. Toto sa používa na implementáciu viacnásobných
\TeX{}ovských hierarchií, priradením hodnoty \code{\$TEXMF} s
použitím zátvoriek. Napríklad v~súbore \file{texmf.cnf} nájdete 
nasledujúcu definíciu (približne,
v~skutočnosti je tam ešte viac stromov):
\begin{verbatim}
  TEXMF = {$HOMETEXMF,$TEXMFLOCAL,!!$TEXMFVAR,!!$TEXMFMAIN}
\end{verbatim}
Keď potom napíšete niečo podobné ako
\begin{verbatim}
  TEXINPUTS = .;$TEXMF/tex//
\end{verbatim}
%$
bude to znamenať, že po hľadaní v~aktuálnom adresári sa najprv
prehľadá celý
strom \code{\$HOMETEXMF/tex}, \code{\$TEXMFLOCAL/tex},
\code{\$TEXMFVAR/tex} a \code{\$TEXMFMAIN/tex} (posledné dva
s~použitím databázových súborov \file{ls-R}). Je to vhodný spôsob ako
spúšťať dve paralelné \TeX{} štruktúry, jednu nemennú
(napríklad na \CD) a druhú neustále aktualizovanú novými
verziami, akonáhle sú dostupné. Použitím premennej
\code{\$TEXMF} vo všetkých definíciách máme istotu, že sa vždy ako
prvý prehľadá aktuálny strom.

\subsubsection{Expanzia podadresárov}
\label{Subdirectory-expansion}
Dva alebo viac za sebou nasledujúcich znakov \samp{/} 
v~elemente cesty nasledujúcom za adresárom \var{d} je nahradených všetkými
podadresármi \var{d}: najprv podadresármi priamo pod \var{d}, potom
podadresármi pod nimi, atď. Poradie, v~akom sú prehľadávané
podadresáre na každej úrovni, \emph{nie je špecifikované}.

Ak po \samp{//} špecifikujete akékoľvek komponenty mena súboru,
pridajú sa iba pod\-adre\-sáre so zodpovedajúcimi komponentami.
Napríklad, \samp{/a//b} sa expanduje do
adresárov \file{/a/1/b}, \file{/a/2/b},
\file{/a/1/1/b}, atď, ale nie do \file{/a/b/c} alebo \file{/a/1}.

Viacnásobné konštrukcie \samp{//} v~ceste sú možné, ale
použitie \samp{//} na začiatku cesty je ignorované.

\subsubsection{Typy špeciálnych znakov a ich význam: zhrnutie}
Nasledujúci zoznam zahŕňa %B% význam 
zvláštne znaky v~konfiguračných
súboroch \KPS{}.

% need a wider space for the item labels here. 3em instead of 2em
\newcommand{\CODE}[1]{\makebox[3em][l]{\code{#1}}}
\begin{description}
\item[\CODE{:}]Oddeľovač v~špecifikácii cesty; na začiatku alebo
  na konci cesty nahrádza predvolenú expanziu cesty.\par
\item[\CODE{;}]Oddeľovač v~neunixových systémoch (správa sa ako
   \samp{:}).
\item[\CODE{\$}]Expanzia premennej.
\item[\CODE{\string~}] Reprezentuje domovský adresár používateľa.
\item[\CODE{\char`\{...\char`\}}] Expanzia zátvoriek, napr.\
  z~\verb+a{1,2}b+ sa stane \verb+a1b:a2b+.
\item[\CODE{//}] Expanzia podadresárov. (Môže sa
  vyskytnúť kdekoľvek v~ceste, okrem jej začiatku).
\item[\CODE{\%}] Začiatok komentáru.
\item[\CODE{\bs}] Znak pokračovania riadku (umožňuje viacriadkové vstupy).
\item[\CODE{!!}] Povel na hľadanie súboru \emph{iba} v~databáze,
  neprehľadáva disk.
\end{description}

\subsection{Súborové databázy}
\label{Filename-database}

\KPS{} minimalizuje prístupy na disk pri vyhľadávaní. Predsa však
pri inštaláciách s~dostatočným množstvom adresárov hľadanie súboru
v~každom možnom adresári môže zabrať prehnane veľa času (toto platí
zvlášť vtedy, keď musia byť prejdené stovky adresárov s~fontami).
\KPS{} preto používa externe vytvorený \singleuv{databázový} súbor
nazývaný \file{ls-R}, ktorý mapuje súbory v~adresároch a pomáha tak
vyhnúť sa vyčerpávajúcemu prehľadávaniu disku.

Skratky mien (\file{aliases}) v~druhom databázovom súbore vám
umožňujú dať dodatočné mená súborom nachádzajúcim sa
v~zozname \file{ls-R}. Toto môže byť užitočné pri prispôsobovaní sa
súborovým konvenciám 8.3 DOSu v~zdrojových súboroch.

\subsubsection{Súborová databáza}
\label{ls-R}
Ako bolo vysvetlené hore, meno hlavnej databázy súborov musí
byť \file{ls-R}. Môžete umiestniť jednu do koreňa každej hierarchie
\TeX u{} vo svojej inštalácii, ktorú chcete, aby bola prehľadávaná
(predvolená je \code{\$TEXMF}); väčšinou sa jedná iba o~jednu
hierarchiu. \KPS{} hľadá \file{ls-R} súbory podľa cesty
v~\code{TEXMFDBS}.

Odporúčaný spôsob ako vytvoriť a udržiavať \samp{ls-R} je spustiť
skript \code{mktexlsr} zahrnutý v~distribúcii. Je vyvolávaný
rôznymi \samp{mktex...} skriptami. Tento skript v~princípe iba
spúšťa príkaz
\begin{alltt}
cd \var{/your/texmf/root} && \path|\|ls -1LAR ./ >ls-R
\end{alltt}
predpokladajúc, že \code{ls} vášho systému vytvára správny výstup
(výstup \acro{GNU} \code{ls} je v~poriadku). Aby ste sa ubezpečili,
že databáza bude vždy aktuálna, najjednoduchšie je pravidelne ju
prebudovávať cez \code{cron}, 
takže po zmenách v~inštalovaných
súboroch \Dash\ napríklad pri inštalácii alebo aktualizácii balíka
\LaTeX u{} \Dash\ bude súbor \file{ls-R} automaticky aktualizovaný.

Ak súbor nie je v~databáze nájdený, podľa predvoleného nastavenia
\KPS{} začne vyhľadávať na disku. Ak však určitý element cesty
začína \samp{!!}, bude prehľadávaná \emph{iba} databáza, nikdy nie
disk.

\subsubsection{kpsewhich: Samostatné prehľadávanie cesty}
\label{Invoking-kpsewhich}
Program \texttt{kpsewhich} vykonáva prehľadávanie cesty nezávislé
od každej aplikácie. Môže byť užitočný ako vyhľadávací \code{find}
program na nájdenie súborov v~hierarchiách \TeX u{} (veľmi sa
využíva v~distribuovaných \samp{mktex}\dots\ skriptoch).

\begin{alltt}
>> \Ucom{kpsewhich \var{option}\dots{} \var{filename}\dots{}}
\end{alltt}
Voľby špecifikované v~\singleuv{\texttt{\var{option}}} môžu začínať buď
\samp{-} alebo \samp{-{}-} a každá skratka, ktorá nie je viacznačná, je
akceptovaná.

\KPS{} považuje každý element vstupného riadku, ktorý nie je
argumentom nejakej voľby, za meno súboru, ktorý hľadá a
vracia prvý súbor, ktorý nájde. Neexistuje voľba umožňujúca
vrátiť všetky súbory s~určitým menom (na to môžete použiť
nástroj Unixu \samp{find}).

Ďalšie dôležitejšie voľby sú popísané nižšie.
\begin{description}
\item[\CODE{--dpi=num}]\hfill\break
  Nastav rozlíšenie na \singleuv{\texttt{\var{num}}}; toto má vplyv iba na
  \samp{gf} a \samp{pk} vyhľadávanie. \samp{-D} je synonymom, kvôli
  kompatibilite s~\cmdname{dvips}.  Predvolená hodnota je~600.
\item[\CODE{--format=name}]\hfill\break
  Nastav formát na vyhľadávanie na \singleuv{\texttt{\var{name}}}. Podľa
  predvoleného nastavenia je formát uhádnutý z~mena súboru. Pre formáty,
  ktoré nemajú asociovanú jednoznačnú príponu, ako napríklad podporné
  súbory \MP u a konfiguračné súbory \cmdname{dvips}, musíte
  špecifikovať meno ako známe pre \KPS{}, také ako
   \texttt{tex} alebo \texttt{enc files}. Zoznam získate spustením 
   \texttt{kpsewhich -{}-help}.

\item[\texttt{--mode=\var{string}}]\mbox{}\\
  Nastav meno módu na \singleuv{\texttt{\var{string}}}; toto má vplyv iba na
  \samp{gf} a \samp{pk} vyhľadávanie. Žiadna predvolená hodnota:
  každý mód bude nájdený.
\item[\texttt{--must-exist}]\mbox{}\\
  Urob všetko preto, aby si našiel súbory. Ak je to potrebné,
  vrátane hľadania na disku. Normálne je v~záujme efektívnosti
  prehľadávaná iba databáza \file{ls-R}.
\item[\texttt{--path=\var{string}}]\mbox{}\\
  Vyhľadávaj podľa cesty \singleuv{\texttt{\var{string}}} (oddeľovaná dvojbodkou
  ako zvyčajne) namiesto hádania vyhľadávacej cesty z~mena súboru.
  Podporované sú \samp{//} a všetky bežné expanzie. Voľby \samp{--path}
  a \samp{--format} sa vzájomne vylučujú.
\item[\texttt{--progname=\var{name}}]\mbox{}\\
  Nastav meno programu na \singleuv{\texttt{\var{name}}}. Toto nastavenie ovplyvňuje
  použitie vyhľadávacej cesty cez nastavenie \singleuv{\texttt{.\var{progname}}}
  v~konfiguračných súboroch. Predvolená hodnota je \samp{kpsewhich}.
\item[\texttt{--show-path=\var{name}}]\mbox{}\\
  Zobrazí cestu použitú na vyhľadávanie súboru s typom
\singleuv{\texttt{\var{name}}}.
  Môže byť použitá buď súborová prípona (\samp{.pk}, \samp{.vf} a pod.)
  alebo meno, podobne ako vo voľbe \samp{--format}.
\item[\texttt{--debug=\var{num}}]\mbox{}\\
  Nastaví masku výberu ladiacích možností na \singleuv{\texttt{\var{num}}}.
\end{description}

\subsubsection{Príklady použitia}
\label{SExamplesofuse}
Pozrime sa na \KPS{} v~akcii. Za podčiarknutým príkazom nasleduje
výsledok vyhľadávania v~nasledujúcich riadkoch.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich  article.cls}
/usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/article.cls
\end{alltt}
Hľadáme súbor \file{article.cls}. Keďže prípona \samp{.cls} je
jednoznačná, nemusíme špecifikovať, že hľadáme súbor typu \singleuv{tex}
(zdrojový súbor \TeX{}). Nájdeme ho v~podadresári
\file{tex/latex/base} pod koreňovým adresárom
\samp{TEXMF-dist}. Podobne, všetky nasledujúce súbory budú nájdené bez
problémov vďaka ich jednoznačnej prípone.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich array.sty}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/tools/array.sty
> \Ucom{kpsewhich latin1.def}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/latin1.def
> \Ucom{kpsewhich size10.clo}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/size10.clo
> \Ucom{kpsewhich small2e.tex}
   /usr/local/texmf-dist/tex/latex/base/small2e.tex
> \Ucom{kpsewhich tugboat.bib}
   /usr/local/texmf-dist/bibtex/bib/beebe/tugboat.bib
\end{alltt}

Posledným súborom je bibliografická databáza \BibTeX u pre
články \textsl{TUGBoatu}.

\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich cmr10.pk}
\end{alltt}
Bitmapové súbory fontov typu \file{.pk} sa používajú zobrazovacími
programami ako \cmdname{dvips} a \cmdname{xdvi}. V~tomto prípade
je vrátený prázdny výsledok, keďže neexistujú žiadne vopred
generované Computer Modern \samp{.pk} súbory v~našom systéme
(vzhľadom na to, že v~\TL{} implicitne používame verzie Type1 ).
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich wsuipa10.pk}
\ifSingleColumn   /usr/local/texmf-var/fonts/pk/ljfour/public/wsuipa/wsuipa10.600pk
\else /usr/local/texmf-var/fonts/pk/ljfour/public/
...                         wsuipa/wsuipa10.600pk
\fi\end{alltt}

Pre tieto fonty (fonetickú abecedu z~University of Washington) sme museli vygenerovať\
\samp{.pk} súbory. Keďže predvolený mód \MF u v~našej inštalácii
je \texttt{ljfour} so základným rozlíšením 600~dpi (dots per inch),
je vrátená táto inštancia.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich -dpi=300 wsuipa10.pk}
\end{alltt}
V~tomto prípade po špecifikovaní, že nás zaujíma rozlíšenie 300~dpi
(\texttt{-dpi=300}), vidíme, že taký font nie je v~systéme
k~dispozícii. Programy ako \cmdname{dvips} alebo \cmdname{xdvi}
by v~tomto prípade vytvorili požadované \texttt{.pk} súbory, použijúc skript \cmdname{mktexpk}.

Teraz obráťme našu pozornosť na hlavičkové a konfiguračné súbory
\cmdname{dvips}. Najprv sa pozrieme na jeden z~bežne používaných
súborov, všeobecný  prológový \file{tex.pro} na pod\-poru \TeX u{},
potom pohľadáme konfiguračný súbor (\file{config.ps}) a
PostScriptovú mapu fontov \file{psfonts.map} \Dash %B% as of 2004, 
mapové a kódové súbory majú svoje vlastné cesty na vyhľadávanie a nové umiestnenie v~stromoch \dirname{texmf}.  

Keďže prípona
\samp{.ps} je ne\-jed\-no\-značná, musíme pre súbor \texttt{config.ps}
špecifikovať explicitne, o ktorý typ sa zaujímame (\optname{dvips
config}).
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich tex.pro}
  /usr/local/texmf/dvips/base/tex.pro
> \Ucom{kpsewhich --format=`dvips config' config.ps}
   /usr/local/texmf/dvips/config/config.ps
> \Ucom{kpsewhich psfonts.map}
   /usr/local/texmf/fonts/map/dvips/updmap/psfonts.map
\end{alltt}

Teraz sa pozrieme na podporné súbory URW Times PostScript.
 V~Berryho schéme meno pre
tieto pomenovania fontov je \uv{\texttt{utm}}. Prvý
súbor, ktorý hľadáme, je konfiguračný súbor, ktorý obsahuje meno
mapového súboru:
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich --format="dvips config" config.utm}
   /usr/local/texmf-dist/dvips/psnfss/config.utm
\end{alltt}
Obsah tohoto súboru je
\begin{alltt}
  p +utm.map
\end{alltt}
čo odkazuje na súbor \file{utm.map}, ktorý ideme ďalej hľadať.
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich utm.map}
   /usr/local/texmf-dist/fonts/map/dvips/times/utm.map
\end{alltt}
Tento mapový súbor definuje mená súborov fontov typu Type1
PostScript v~kolekcii URW. Jeho obsah vyzerá takto (zobrazili sme
iba jeho časť):
\begin{alltt}
  utmb8r  NimbusRomNo9L-Medi    ... <utmb8a.pfb
  utmbi8r NimbusRomNo9L-MediItal... <utmbi8a.pfb
  utmr8r  NimbusRomNo9L-Regu    ... <utmr8a.pfb
  utmri8r NimbusRomNo9L-ReguItal... <utmri8a.pfb
  utmbo8r NimbusRomNo9L-Medi    ... <utmb8a.pfb
  utmro8r NimbusRomNo9L-Regu    ... <utmr8a.pfb
\end{alltt}
Zoberme napríklad inštanciu Times Regular \file{utmr8a.pfb} a
nájdime jej pozíciu v~adresárovom strome \file{texmf} použitím
vyhľadávania fontových súborov Type1:
\begin{alltt}
> \Ucom{kpsewhich utmr8a.pfb}
\ifSingleColumn   /usr/local/texmf-dist/fonts/type1/urw/times/utmr8a.pfb
\else   /usr/local/texmf-dist/fonts/type1/
... urw/utm/utmr8a.pfb
\fi\end{alltt}

Z týchto príkladov by malo byť zrejmé, ako ľahko môžete nájsť
umiestnenie daného súboru. Toto je zvlášť dôležité, keď máte
podozrenie, že ste narazili na zlú verziu súboru,
pretože \cmdname{kpsewhich} emuluje vyhľadávanie
úplne rovnakým spôsobom ako skutočný program (\TeX{}, dvips a pod).


\subsubsection{Ladenie vyhľadávania}
\label{Debugging}
Niekedy je potrebné vyšetriť, ako program rozpoznáva referencie na
súbory. Aby toto bolo možné vhodne uskutočniť, \KPS{} ponúka rôzne
stupne ladenia:
\begin{itemize}
\item[\texttt{\ 1}] Volania \texttt{stat} (testy súborov). Pri behu
   s~aktuálnou \file{ls-R} databázou by nemal dať takmer žiaden výstup.
\item[\texttt{\ 2}] Referencie do hašovacích tabuliek (ako \file{ls-R}
  databázy, mapové súbory, konfiguračné súbory).
\item[\texttt{\ 4}] Operácie otvárania a zatvárania súboru.
\item[\texttt{\ 8}] Všeobecná informácia o ceste pre typy súborov
  hľadaných \KPS. Toto je užitočné pri zisťovaní, kde bola definovaná
  určitá cesta pre daný súbor.
\item[\texttt{16}] Adresárový zoznam pre každý element cesty (vzťahuje
  sa iba na vyhľadávanie na disku).
\item[\texttt{32}] Vyhľadávanie súborov.
\end{itemize}
Hodnota \texttt{-1} nastaví všetky horeuvedené voľby, v~praxi
pravdepodobne vždy použijete tieto úrovne, ak budete potrebovať
akékoľvek ladenie.

Podobne s~programom \cmdname{dvips} nastavením kombinácie
ladiacích prepínačov môžete detailne sledovať, odkiaľ sa berú
používané súbory. Aktuálny popis parametrov je možné nájsť
v~\path{../texmf/doc/html/dvips/dvips_2.html}. Alternatívne,
keď súbor nie je nájdený,
ladiaca cesta ukazuje, v~ktorých adresároch program daný súbor
hľadal, čo môže naznačovať, v~čom sa asi vyskytol problém.

Všeobecne povedané, keďže väčšina programov volá knižnicu \KPS{}
vnútorne, ladiace voľby je možné nastaviť pomocou premennej
prostredia \envname{KPATHSEA\_DEBUG} na potrebnú kombináciu, ako je
to popísané v~horeuvedenom zozname.

(Poznámka pre používateľov Windows: nie je jednoduché
presmerovať všetky hlášky v~tomto systéme do súboru.
Na diagnostick\'e účely môžete dočasne priradiť\hfill\\
\texttt{SET KPATHSEA\_DEBUG\_OUTPUT=err.log}).


Uvažujme ako príklad malý zdrojový súbor
\LaTeX u{}, \file{hello-world.tex}, ktorý obsahuje nasledujúci vstup.
\begin{verbatim}
  \documentclass{article}
  \begin{document}
  Hello World!
  \end{document}
\end{verbatim}
Tento malý súbor používa iba font \file{cmr10}, takže pozrime sa,
ako \cmdname{dvips} pripravuje PostScriptový súbor (chceme použiť
Type1 verziu písiem Computer Modern, preto je nastavená
voľba \texttt{-Pcms}\footnote{Od verzie \TL{}~7 nie
je nutné túto voľbu nastavovať, pretože Type~1 fonty sú
načítané implicitne.}.
\begin{alltt}
> \Ucom{dvips -d4100 hello-world -Pcms -o}
\end{alltt}
V~tomto prípade sme skombinovali \cmdname{dvips} ladiacu
triedu~4 (cesty k~fontom) s~expanziou elementu cesty \KPS\
(pozri Referenčný Manuál
\cmdname{dvips}, \OnCD{texmf/doc/html/dvips/dvips_toc.html}).
%\ifSingleColumn
%We get something
%like the following (we have rearranged the output for easier display):
%\begin{alltt}\small
%\input{examples/ex6.tex}
%\end{alltt}
%\else
Výstup, trochu preusporiadaný, je zobrazený na
obrázku~\ref{fig:dvipsdbga}.

\begin{figure*}[tp]
\centering
\input{examples/ex6a.tex}
\caption{Hľadanie konfiguračných súborov}\label{fig:dvipsdbga}

\bigskip

\input{examples/ex6b.tex}
\caption{Hľadanie \singleuv{prolog} súboru}\label{fig:dvipsdbgb}

\bigskip

\input{examples/ex6c.tex}
\caption{Hľadanie súboru fontu}\label{fig:dvipsdbgc}
\end{figure*}


%\input{examples/ex6skfromtl6.tex} % TODO: Janka -- treba aktualizovat
%                                            z ../examples/ex6*.tex

\cmdname{dvips} začne lokáciou svojich pracovných súborov. Najprv je
nájdený \file{texmf.cnf}, ktorý obsahuje definície vyhľadávacích
ciest ostatných súborov, potom databáza súborov \file{ls-R} (na
optimalizáciu vyhľadávania súborov) a skratky mien súborov
(\file{aliases}), čo robí možným deklarovať viacero mien (napr.\
krátke meno typu \singleuv{8.3} ako v~\acro{DOS}e a dlhšiu prirodzenejšiu
verziu) pre ten istý súbor. Potom \cmdname{dvips} pokračuje
v~hľadaní všeobecného konfiguračného súboru \file{config.ps} skôr,
ako začne hľadať súbor nastavení \file{.dvipsrc} (ktorý, v~tomto
prípade, \emph{nie je nájdený}). Nakoniec, \cmdname{dvips} nájde
konfiguračný súbor pre font Computer Modern PostScript,
\file{config.cms} (toto bolo iniciované voľbou\texttt{-Pcms}
v~príkaze \cmdname{dvips}). Tento súbor obsahuje zoznam \uv{mapových}
súborov, ktoré definujú vzťah medzi menami fontov v~\TeX u,
PostScripte a systéme súborov.
\begin{alltt}
> \Ucom{more /usr/local/texmf/dvips/cms/config.cms}
   p +ams.map
   p +cms.map
   p +cmbkm.map
   p +amsbkm.map
\end{alltt}
\cmdname{dvips} preto pokračuje v~hľadaní všetkých týchto súborov plus
všeobecného mapového súboru \file{psfonts.map}, ktorý sa načíta
vždy (obsahuje deklarácie bežne používaných PostScriptových fontov;
pozri poslednú časť sekcie~\ref{SExamplesofuse}, kde sa nachádza
viac detailov o narábaní s~mapovými súbormi PostScriptu).

V~tomto bode sa \cmdname{dvips} identifikuje
používateľovi\,\ldots
\begin{alltt}\ifSingleColumn
This is dvips 5.78 Copyright 1998 Radical Eye Software
  (www.radicaleye.com)
\else\small{}This is dvips 5.78 Copyright 1998 Radical Eye ...
\fi\end{alltt}% decided to accept slight overrun in tub case

\ifSingleColumn
\noindent\ldots potom pokračuje v~hľadaní prológového súboru
\file{texc.pro}:

\begin{alltt}\small
kdebug:start search(file=texc.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
  path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
       ~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(texc.pro) => /usr/local/texmf/dvips/base/texc.pro
\end{alltt}
\else
potom pokračuje v~hľadaní prológového súboru
\file{texc.pro} (pozri obrázok~\ref{fig:dvipsdbgb}).
\fi
Po nájdení tohoto súboru, \cmdname{dvips} napíše na výstup dátum a
čas a informuje nás, že vygeneruje súbor \file{hello-world.ps}, že
potrebuje súbor s fontom \file{cmr10}, ktorý bude deklarovaný ako
\uv{rezidentný}:
\begin{alltt}\small
TeX output 1998.02.26:1204' -> hello-world.ps
Defining font () cmr10 at 10.0pt
Font cmr10 <CMR10> is resident.
\end{alltt}
Teraz sa rozbehne hľadanie súboru \file{cmr10.tfm}, ktorý je
nájdený, potom je referencovaných ešte niekoľko prológových súborov
(nezobrazené) a nakoniec je nájdená inštancia fontu
Type1, \file{cmr10.pfb}, ktorá je pridaná do výstupného súboru
(pozri posledný riadok).
\begin{alltt}\small
kdebug:start search(file=cmr10.tfm, must\_exist=1, find\_all=0,
  path=.:~/tex/fonts/tfm//:!!/usr/local/texmf/fonts/tfm//:
       /var/tex/fonts/tfm//).
kdebug:search(cmr10.tfm) => /usr/local/texmf/fonts/tfm/public/cm/cmr10.tfm
kdebug:start search(file=texps.pro, must\_exist=0, find\_all=0,
   ...
<texps.pro>
kdebug:start search(file=cmr10.pfb, must\_exist=0, find\_all=0,
  path=.:~/tex/dvips//:!!/usr/local/texmf/dvips//:
       ~/tex/fonts/type1//:!!/usr/local/texmf/fonts/type1//).
kdebug:search(cmr10.pfb) => /usr/local/texmf/fonts/type1/public/cm/cmr10.pfb
<cmr10.pfb>[1]
\end{alltt}

\subsection{Možnosti nastavenia za behu programu}
Ďalšou z~pekných čŕt distribúcie \Webc{}  je možnosť kontroly
množstva pamäťových parametrov (najmä veľkosti polí) za behu
prostredníctvom súboru \file{texmf.cnf},
ktorý číta knižnica \KPS{}. Nastavenia všetkých parametrov môžete
nájsť v~časti~3 tohto súboru. Najdôležitejšie riadiace
premenné (čísla riadkov sa vzťahujú na súbor \file{texmf.cnf}):

\begin{description}
\item[\texttt{main\_memory}]
  Celkový počet dostupných slov v~pamäti pre \TeX{}, \MF{} a \MP.
  Musíte vytvoriť nový formátový súbor pre každé odlišné nastavenie.
  Napríklad môžete vygenerovať \uv{obrovskú} verziu \TeX u{}
  a zavolať súbor s~formátom \texttt{hugetex.fmt}. S~po\-užitím
  štandardnej špecifikácie mena programu používaného knižnicou
  \KPS{}, konkrétna hodnota premennej \texttt{main\_memory} sa načíta zo
  súboru \file{texmf.cnf}. 
  %B% (porovnaj všeobecnú hodnotu a \uv{obrovskú} hodnotu, ktorá sa inštancuje cez \texttt{hugetex}, atď.).
\item[\texttt{extra\_mem\_bot}]
  Dodatočný priestor pre \uv{veľké} dátové štruktúry \TeX u{}:
  \uv{boxy}, \uv{glue}, \uv{break\-point(y)} a podobne.
  Je to užitočné hlavne ak používate \PiCTeX{}.
%%PS (riadok 300).
\item[\texttt{font\_mem\_size}]
  Počet dostupných slov pre informáciu o fontoch v~\TeX u. Toto je
  viac-menej celková veľkosť všetkých prečítaných TFM súborov.
\item[\texttt{hash\_extra}]
  Dodatočný priestor pre hašovaciu tabuľku mien riadiacej sekvencie.
  Približne 10\,000 riadiacich sekvencií môže byť uložených v~hlavnej
  hašovacej tabuľke; ak máte veľkú knihu s~mnohými krížovými odkazmi,
  toto nemusí stačiť. Implicitná hodnota \texttt{hash\_extra} je \texttt{50000}.
  %B% Vidíte, že obidve  volania programov \cmdname{hugetex} a \cmdname{pdftex} požadujú
  %B% dodatočných 15\,000 riadiacich sekvencií (preddefinovaná hodnota
  %B% hash\_extra  je nula).
\end{description}

Samozrejme, tento prvok nemôže nahradiť naozajstné dynamické polia
a alokácie pamäte, ale keďže tieto sa veľmi ťažko implementujú
v~súčasnej verzii \TeX u, tieto parametre počas behu programu
poskytujú praktický kompromis, ktorý dovoľuje aspoň nejakú
flexi\-bilitu.
\end{otherlanguage}

\begin{comment}
\section{Překlad pro novou unixovou platformu}

Pokud používáte platformu, pro kterou neposkytujeme binárky, nezbude vám
nic jiného, než si je vytvořit ze zdrojáků sami.
Není to tak těžké, jak se traduje či zdá. Vše, co je třeba, najdete
v~adresáři \texttt{source} distribuce.

\subsection{Předpoklady úspěchu}

Budete potřebovat alespoň 100~Mebibytů diskového prostoru na kompilaci
celého \TeX{}u a podpůrných programů. Budete také potřebovat kompilátor
\acro{ANSI}~C, program \cmdname{make}, lexikální analyzátor a generátor
překladače. Doporučujeme \acro{GNU} verze těchto programů
(\cmdname{gcc}, \acro{GNU} \cmdname{make}, \cmdname{m4}, \cmdname{flex},
\cmdname{bison}).  Možná uspějete i s~jinými verzemi kompilátoru~C, 
programu \cmdname{make} a dalších programů, ale budete potřebovat
dobrou znalost kompilace unixových programů pro řešení kolizí.

Také příkaz \texttt{uname} musí vracet rozumné hodnoty.


\subsection{Konfigurace}

Pro začátek proveďte normální instalaci \TL{} na váš disk (viz
oddíl~\ref{sec:unix-install-disk} na
straně~\pageref{sec:unix-install-disk}). Můžete přeskočit instalaci 
všech předkompilovaných binárek.

Potom rozbalte zdroje z~komprimovaného \texttt{tar} archívu z~adresáře
\dirname{source} na svůj disk a přejděte do adresáře, kam jste zdroje
rozbalili.

Potom spusťte program \cmdname{configure} například takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh configure -prefix=/usr/local/TeX}
\end{alltt}

Adresář udaný přepínačem \optname{-prefix} je ten, kam jste instalovali
pomocný texmf strom; struktura adresářů bude jak je popsáno níže (přičemž
\$TEXDIR je adresář, který jste zvolili):

\noindent
\begin{tabularx}{\textwidth}{@{}>{\ttfamily}lX@{}}
  \dirname{$TEXDIR/share/texmf}          & hlavní strom s~fonty, makry, atp.\\
  \dirname{$TEXDIR/man}                  & unixové manuálové stránky\\
  \dirname{$TEXDIR/info}                 & \acro{GNU} Info manuály\\
  \dirname{$TEXDIR/bin/$PLATFORM}        & binárky
\end{tabularx}
%$

Pokud chcete zrušit extra úroveň adresářů \dirname{$PLATFORM} pro každou
platformu, t.j.\ uložit binárky do adresáře \dirname{$TEXDIR/bin},
specifikujte volbu \verb|--disable-multiplatform| pro \cmdname{configure}.

Podívejte se na výstup příkazu \verb|./configure --help| pro popis
dalších přepínačů, které můžete chtít použít. Například můžete chtít
vynechat překlad \OMEGA{}y či \eTeX{}u.


\subsection{Spuštění \cmdname{make}}

Ověřte, zda proměnná prostředí nebo volba \texttt{noclobber} není nastavena.
Potom spusťte hlavní \cmdname{make} takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{make world}
\end{alltt}
a dejte si chvíli oddechu\ldots

Případně si můžete zaznamenat všechen výstup takto:
\begin{alltt}
> \Ucom{sh -c \string"make world >world.log 2>\&1\string" \&}
\end{alltt}

Předtím než uvěříte, že všechno je v~pořádku, zkontrolujte
logovací soubor na chyby: \acro{GNU} \cmdname{make} vždy používá řetězec
\samp{***}, kdykoliv příkaz selže.  Také zkontrolujte, zda všechny programy
byly opravdu přeloženy:

\begin{alltt}
> \Ucom{cd \var{TEXDIR}/bin/\var{archname}}
> \Ucom{ls | wc}
\end{alltt}
Výsledkem by mělo být přes 200 programů (můžete zkontrolovat přesný
počet s~adresáři \dirname{bin} na~distribučním médiu).

Pro závěrečný \texttt{make install} budete potřebovat rootovské
oprávnění, takže můžete rozdělit \samp{make world} na dvě části:
\begin{alltt}
> \Ucom{make all}
> \Ucom{su}
> \Ucom{make install strip}
\end{alltt}

Poté, co instalujete všechny binárky, měli byste provést
normální postinstalační proceduru, jak je popsána 
v~oddíle~\ref{sec:postinstall}
na straně~\pageref{sec:postinstall}.

Když budete chtít zpřístupnit svoje binárky ostatním, 
prosíme kontaktujte nás.  
R\'adi je umístíme na webov\'e stránky \TL.
\end{comment}

\section{Poděkování}

\TL{} je výsledkem společného úsilí téměř všech skupin uživatelů \TeX u.
Tato vydání editovali \TL{} Sebastian Rahtz a Karl Berry. 
Seznam ostatních hlavních přisp\v{e}vatelů následuje. Děkujeme:

%B% Toto vydání \TL{} je editováno Sebastianem Rahtzem, přičemž hlavní
%B% přispěvatel byl Fabrice Popineau, který tvrdě pracoval na podpoře
%B% Windows (zvláště na setupu!) a přispěl mnoha různými způsoby a nápady,
%B% radami a kódem. Staszek Wawrykiewicz byl hlavní testér distribuce
%B% a koordinoval příspěvky z~Polska.

%B% Kaja Christiansen prováděla neúnavně opakované
%B% rekompilace na různých unixových platformách. Vladimir Volovich odvedl
%B% vynikající práci na vyčištění zdrojových textů a provedl mnohá
%B% vylepšení, zatímco Gerben Wierda dělal veškerou práci pro \MacOSX.

\begin{itemize*}
\item Anglickému, německému, holandskému a polskému sdružení 
uživatelů \TeX{}u (\acro{TUG}, \acro{DANTE} e.V., 
\acro{NTG} resp. \acro{GUST}), kte\v r\'i společně zajistily 
nezbytnou technickou a administrativní infrastrukturu.
Připojte se, prosím, ke svým národním sdružením!

\item Týmu \acro{CTAN}u, který distribuuje obrazy \TL{} a
poskytuje společnou infrastrukturu pro aktualizaci balíků, 
na kterých je \TL{} závislý.

\item Peteru Breitenlohnerovi a \eTeX\ týmu, kteří poskytují 
stabilní základ budoucnosti \TeX u.

%B% \item Karlu Berrymu, který poskytl původní distribuci \Webc{}, a
%B% pokračoval v~poskytování cenných rad, povzbuzení a pomocí.

%B% \item Mimi Burbankové, která zajistila na Florida State University
%B% School of Computational Science and Information Technology přístup
%B% k~řadě různých počítačů různých platforem pro překlad
%B% \TeX{}ových binárek a distribuce testovala, kdykoliv to bylo potřeba.

\item Thomasi Esserovi, za překrásný balík \teTeX{}, bez něhož by \TL{}
zajisté neexistovala. Jeho soustavná pomoc pomáhá vytvořit lepší
produkt.

\item Michelu Goossensovi, který je spoluautorem původní dokumentace.

\item Eitanu Gurarimu, jehož \TeX{}4ht bylo použito pro
\HTML{} verzi této dokumentace a který obratem
pracoval neúnavně na jeho rozšířeních.

\item Hansi Hagenovi, za mnohá testování a přípravu formátu \ConTeXt\ 
přizpůsobeného potřeb\'am \TL.

\item \Thanh ovi, Martinu Schr\"oderovi a pdf\TeX\ týmu 
za pokračující rozšiřování možností \TeX u.

\item Taco Hoekwaterovi, za úsilí při obnovení vývoje \MP u i
samotného \TeX{}u.

\item Paw{\l}u Jackowsk\'emu, za windowsový instalátor \cmdname{tlpm}, 
a Tomaszi {\L}uczakovi, za \cmdname{tlpmgui}.

\item Akirovi Kakuto, za ohromnou pomoc při včlenění windowsovských binárek
z~jeho distribuce \acro{W32TEX}
(\url{http://www.fsci.fuk.kindai.ac.jp/kakuto/win32-ptex/}).

\item Jonathanu Kew a jeho zaměstnavateli \acro{SIL}, za významný
nový vývoj \XeTeX{}u a za čas a problémy při jeho integraci do \TL{}.

\item Reinhardovi Kotuchovi za pomoc při obrovském úkolu aktualizace
balíků \TL{}, rovněž za úsilí při výzkumu Windows, za skript 
\texttt{getnonfreefonts} a další.

\item Petru Olšákovi, který koordinoval a kontroloval velmi pečlivě
českou a slovenskou podporu na \TeXLive.

\item Toshio Oshima za jeho windowsový prohlížeč \cmdname{dviout}.

\item Fabrice Popineau, za původní podporu Windows na \TL{}.

\item Norbertovi Preiningovi, za pomoc s~infrastrukturou \TL{} a aktualizaci
balíků, za koordinaci Debian verze \TL{} (společně s~Frankem K\"usterem),
za mnohé průběžné návrhy na zlepšení.

\item Staszku Wawrykiewiczovi, hlavnímu testérovi všeho na \TL{} a
koordinátorovi mnoha důležitých polských příspěvků: fontů, windowsové instalace a dalších.

\item Olafu Weberovi, pro jeho pečlivé sestavení a údržbu \Webc, 
na které závisí vše ostatní.

\item Gerbenu Wierdovi, za vytvoření a údržbu podpory \MacOSX\ a 
za mnohou integraci a testování.

\item Grahamu Williamsovi, na jehož práci na katalogu balíků závisíme.

\end{itemize*}

Tvůrci binárek:
Tigran Aivazian (\pkgname{x86\_64-linux}),
Akira Kakuto a Fabrice Popineau (\pkgname{win32}),
Manfred Lotz (\pkgname{i386-freebsd}),
Norbert Preining (\pkgname{alpha-linux}),
Vladimir Volovich (\pkgname{powerpc-aix}, \pkgname{sparc64-linux}, \pkgname{sparc-solaris}),
Karl Berry (\pkgname{i386-linux}),
Olaf Weber (\pkgname{mips-irix}),
Gerben Wierda (\pkgname{i386-darwin}, \pkgname{powerpc-darwin}).

Obnova dokumentace a překladů:
Karl Berry (English), 
Daniel Flipo \& Fabrice Popineau (French),
G\"unter Partosch \& Hartmut Henkel (German),
Petr Sojka \& Ján Buša (Czech\slash Slovak),
Boris Veytsman (Russian), Staszek Wawrykiewicz (Polish).%
%B% Dále Gerhard Wilhelms, Volker Schaa, Fabrice Popineau, Janka
%B% Chlebíková, Petra Sojková, Staszek Wawrykiewicz,
%B% Erik Frambach a Ulrik Vieth laskavě přeložili v~různých
%B% obdobích dokumentaci do svých mateřských jazyků a poskytli
%B% vítanou zpětnou reakci.
\footnote{Ke korektuře českého a slovenského překladu přispěli 
v~letech 2003--2007 kromě autorů Jaromír Kuben, Milan Matlák, Tomáš Obšívač, 
Tomáš Polešovský, Libor Škarvada, Zdeněk Wagner a další.}

Samozřejmě, nejdůležitejší poděkování patří Donaldu Knuthovi, 
především za vymyšlení \TeX u a také za to, že ho věnoval světu.

\section{Trocha historie}
\label{sec:history}

\subsection{Minulost}

Diskuse začala koncem roku 1993, kdy holandská skupina uživatelů \TeX{}u 
NTG začala práci na \CD{} 4All\TeX{} pro uživatele \acro{MS-DOS}u, doufajíc,
že doba nazrála pro vydání jednoho \CD{} pro všechny
systémy. Byl to na svou dobu příliš ambiciózní cíl, ale
nenastartoval jen velmi úspěšné 4All\TeX{} \CD{}, ale také
pracovní skupinu \acro{TUG}u o \emph{\TeX{} Directory Structure}
(\url{http://tug.org/tds}), která specifikovala,
jak vytvořit konzistentní a spravovatelnou
kolekci \TeX{}ových souborů. Kompletní draft \TDS{} byl publikován 
v~prosincovém čísle časopisu \textsl{TUGboat} v~roce 1995 a
hned ze začátku bylo jasné, že jedním z~žádaných produktů bude
vzorová struktura \CD{}. Distribuce, kterou nyní máte, je přímým
výstupem práce této pracovní skupiny. Evidentní úspěch \CD{} 4All\TeX{}  
ukázal, že i unixoví uživatelé by toužili po podobně jednoduchém 
systému, a to je také jedno z~hlavních aktiv~\TeXLive.

Nejprve jsme vytvořili unixové \TDS{} \CD{} na podzim
1995 a rychle identifikovali \teTeX{} Thomase Essera
jako ideální systém, jelikož již měl multi\-platformní
podporu a byl koncipován s~perspektivou
portability. Thomas souhlasil s~pomocí a seriózní práce započala
začátkem roku 1996. První vydání se uskutečnilo
v~květnu 1996. Začátkem 1997 Karl Berry dokončil nové hlavní
vydání \Webc, které obsahovalo téměř všechny vlastnosti,
které Thomas Esser přidal do \teTeX{}u, a tak jsme se rozhodli
druhé vydání \CD{} postavit na standardním
\Webc, s~přidáním skriptu \texttt{texconfig} z~\teTeX{}u.
Třetí vydání \CD{} bylo založeno na další revizi
\Webc, 7.2, provedené Olafem Weberem; a jelikož zároveň
byla hotova nová verze \teTeX{}u, \TL{} obsahoval téměř všechna její vylepšení.
Podobně čtvrté vydání používalo novou verzi \teTeX{}u a nové vydání \Webc{} (7.3).
\TL{} nyní obsahuje i kompletní systém pro Windows.

Pro páté vydání (březen 2000) bylo mnoho částí \CD{} revidováno
a zkontrolováno a byly aktualizovány stovky
balíků. Detaily o balících byly uloženy v~souborech \acro{XML}.
Ale hlavní změnou pro \TeX\ Live~5 bylo vynětí
softwaru, na kterém byla jakákoliv omezení na šíření
(non-free software). Vše uložené na \TL{} je nyní
slučitelné s~tzv.\ `Debian Free Software Guide\-lines'
(\url{http://www.debian.org/intro/free}); udělali jsme vše možné,
abychom zkontrolovali licenční podmínky všech balíků,
ale budeme vděčni za upozornění na jakékoli chyby.

Šesté vydání (červenec 2001) mělo aktualizovaného materiálu
ještě více. Hlavní změnou byl nový instalační přístup:
uživatel může volit instalační kolekce.
Byly kompletně reorganizovány jazykové kolekce,
takže jejich výběrem se instalují
nejen makra, fonty, ale je také připraven odpovídající
soubor \texttt{language.dat}.

Sedmé vydání v~roce 2002 mělo podstatné rozšíření v~přidání
podpory \MacOSX{}, kromě množství aktualizací balíků a programů.
Důležitým cílem byla opětná integrace s~\teTeX{}em
a korekce odchylek z~pátého a šestého vydání.

\subsubsection{2003}

V~roce 2003 se neustálou smrští oprav a rozšíření stalo to, že
velikost \TL{} již neumožnila jeho směstnání
na jedno \CD{}, a tak došlo k~rozdělení na tři různé distribuce
(viz oddíl~\ref{sec:multiple-dist} na
straně~\pageref{sec:multiple-dist}).  Navíc:

\begin{itemize*}
\item Na žádost \LaTeX{} týmu jsme změnili standardní příkazy
      \cmdname{latex} a \cmdname{pdflatex} tak, že nyní používají
      \eTeX{} (viz strana~\pageref{text:etex}).
\item Byly přidány a jsou nyní doporučovány k~používání
      nové fonty Latin Modern.
\item Byla zrušena podpora OS Alpha \acro{OSF}
      (podpora \acro{HPUX} byla zrušena již dříve), jelikož se 
      nenašel nikdo, kdo by na těchto platformách zkompiloval nové binárky.
\item Instalační program Windows byl změněn podstatným způsobem; poprvé
      bylo integrováno uživatelské prostředí založené na XEmacsu.
\item Důležité pomocné programy pro Windows
      (Perl, \GS{}, Image\-Magick, Ispell) jsou nyní instalovány
      do instalačního adresáře \TL{}.
\item Mapovací soubory jmen fontů pro \cmdname{dvips}, \cmdname{dvipdfm}
      a \cmdname{pdftex} jsou nyní generovány novým programem
      \cmdname{updmap} a instalovány do \dirname{texmf/fonts/map}.
%+\item \TeX{}, \MF{}, and \MP{} now output 8-bit input
%+      characters as themselves in output (e.g., \verb|\write|) files,
%+      log files, and the terminal, i.e., \emph{not} translated using the
%+      \verb|^^| notation.  In \TL{}~7, this translation was
%+      dependent on the system locale settings; now, locale settings do
%+      not influence the \TeX{} programs' behavior.  If for some reason
%+      you need the \verb|^^| output, rename the file
%+      \verb|texmf/web2c/cp8bit.tcx|.  (Future releases will have cleaner
%+      ways to control this.)
\item \TeX{}, \MF{} a \MP{} nyní dávají na výstup %B% 8-bitové 
      většinu vstupních
      znaků (32 a výš) bez konverze (například do souborů
      zapisovaných pomocí \verb|\write|,
      souborů log, na terminál), a tedy \emph{nejsou překládány} do
      sedmibitové \verb|^^| notace.  V~\TL{}~7 bylo toto mapování
      závislé na nastavení systémových locale; nyní již nastavení locale
      \emph{neovlivní} chování \TeX{}u.  Pokud z~nějakých důvodů
      potřebujete výstup s~\verb|^^|, přejmenujte soubor
      \verb|texmf/web2c/cp8bit.tcx|. Příští verze bude mít čistší řešení.
\item Tato dokumentace byla podstatným způsobem přepracována.
\item Konečně, jelikož čísla verzí \TL{} již příliš narostla,
      verze je nyní identifikována rokem vydání: \TL{} 2004.
\end{itemize*}

\subsubsection{2004}

Rok 2004 přinesl mnoho změn:

\begin{itemize}

\item Pokud máte lokálně instalovány fonty, které 
využívají své vlastní podp\r urn\'e soubory
\filename{.map} nebo (mnohem méně pravděpodobně) \filename{.enc}, 
možná budete nuceni tyto soubory přesunout.

Soubory \filename{.map}  jsou nyní vyhledávány jen v~podaresářích
\dirname{fonts/map} (v~každém stromě \filename{texmf}), podél cesty
\envname{TEXFONTMAPS}.  Podobně, soubory \filename{.enc} jsou hledány jen v~podadresářích \dirname{fonts/enc}, podél cesty \envname{ENCFONTS}.  \cmdname{updmap} se pokusí vypsat varování o~problematických souborech.
%
O~metodách zpracování té které informace, prosíme viz
\url{http://tug.org/texlive/mapenc.html}.

\item \TKCS\ byla rozšířena přidáním instalovatelného \CD, 
založeného na \MIKTEX u, pro ty, kteří dávají přednost 
této implementaci před Web2C. 
%Také lo\v{n}sk\'e demo \CD{} bylo nahrazeno instalovatelným \CD{} pro Windows. 
Viz oddíl~\ref{sec:struct-tl} (stránka~\pageref{sec:struct-tl}).

\item Uvnitř \TL byl velký strom \dirname{texmf} předešlých vydání nahrazen třemi: \dirname{texmf},
\dirname{texmf-dist} a \dirname{texmf-doc}.  Viz oddíl~\ref{sec:tld} (stránka~\pageref{sec:tld}) a soubory \filename{README} pro každý z~nich.

\item Všechny vstupní soubory týkajíci se \TeX u jsou teď soustředěny v~podadresáři \dirname{tex} stromů  \dirname{texmf*} a nemají oddělené sourozenecké adresáře \dirname{tex}, \dirname{etex},
\dirname{pdftex}, \dirname{pdfetex} atd.  Viz
\CDref{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Extensions}
{\texttt{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Extensions}}.

\item Pomocn\'e dávky (neměly by být volány uživateli) jsou teď 
umístěny v~novém adresáři \dirname{scripts} stromů \dirname{texmf*} a jsou vyhledávány prostřednictvím \verb|kpsewhich -format=texmfscripts|.  Když tedy máte programy volající tyto dávky, budou muset být nastaveny. Viz
\CDref{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Scripts} 
{\texttt{texmf-doc/doc/english/tds/tds.html\#Scripts}}. 

\item Téměř všechny formáty umožňují většinu znaků tisknout 
bez konverze pomocí p\v{r}ekladov\'eho souboru 
\filename{cp227.tcx}, místo jejich konverze pomocí 
\verb|^^| notace.  Konkrétně, znaky na pozicích 32--256, 
plus \uv{tab}, \uv{vertikální tab} a \uv{form feed} jsou považovány 
za tisknutelné a nejsou konvertovány. Výjimky tvoří plain \TeX\
(jen 32--127 jsou tisknutelné), \ConTeXt\ (0--255 tisknutelné) a formáty
systému \OMEGA. Toto implicitní chování je téměř stejn\'e, jak na
\TL\,2003, ale je implementováno čistěji, s~více možnostmi přizpůsobení.
Viz \CDref{texmf/doc/web2c/web2c.html\#TCX-files} 
{\texttt{texmf/doc/web2c/web2c.html\#TCX-files}}. 
(Mimochodem, se vstupem Unicode, může \TeX\ na výstupu vypsat posloupnosti
částečných znaků při výpisu chybových kontextů, protože je bytově
orientován.)

\item \textsf{pdfetex} je teď implicitní stroj pro všechny formáty 
kromě samotného (plain) \textsf{tex}u.  (Ten jistěže generuje \acro{DVI},
 když je spuštěn jako \textsf{latex} atd.)  To znamená, kromě jiných
 věcí, že  mikrotypografické roz\v{s}\'\i\v{r}en\'\i\ 
\textsf{pdftex}u jsou dostupné
 v~\LaTeX u, \ConTeXt u atd., stejn\v{e} jako roz\v{s}\'\i\v{r}en\'\i\ 
\eTeX u (\OnCD{texmf-dist/doc/etex/base/}). 

To také znamená, že užití balíku \pkgname{ifpdf} (pracuje s~plainem 
i \LaTeX em) nebo ekvivalentního kódu je \emph{důležitejší 
než kdykoliv předtím}, protože jednoduché testování, zda 
je \cs{pdfoutput} nebo nějaký jiný primitiv definován, 
není spolehlivý způsob určení, zda je generován \acro{PDF} 
výstup. Tento zpětný krok jsme udělali co nejvíc kompatibilní 
letos, ale v~p\v{r}\'\i\v{s}t\'\i m roce \cs{pdfoutput} může 
být definován, dokonce i když se zapisuje do \acro{DVI}.

\item pdf\TeX\ (\url{http://pdftex.org/}) má množství nových vlastností:

  \begin{itemize*}
  
  \item \cs{pdfmapfile} a \cs{pdfmapline} poskytují podporu mapování fontů uvnitř dokumentu.
  
  \item Mikrotypografické rozšíření fontu může být použito jednodušeji.\\
  \url{http://www.ntg.nl/pipermail/ntg-pdftex/2004-May/000504.html}
  
  \item Všechny parametry, které byly předtím nastavovány ve 
 zvláštním konfiguračním souboru \filename{pdftex.cfg}, musí 
  teď být nastaveny pomocí primitivů, obyčejně 
  v~\filename{pdftexconfig.tex}; \filename{pdftex.cfg} není 
  dále podporován.  Všechny existující \filename{.fmt} soubory 
  musí být znovu vytvořeny při změně souboru \filename{pdftexconfig.tex}.
  
  \item Další informace viz manuál pdf\TeX u: \OnCD{texmf/doc/pdftex/manual}.
  
  \end{itemize*}

\item Primitiv \cs{input} v~\cmdname{tex}u (a \cmdname{mf} a
\cmdname{mpost}) teď akceptuje  dvojité uvozovky se jm\'eny obsahujícími 
mezery a s~jin\'ymi zvláštními znaky.  Typické příklady:
\begin{verbatim}
\input "filename with spaces"   % plain
\input{"filename with spaces"}  % latex
\end{verbatim}
Pro další informace viz manuál Web2C: \OnCD{texmf/doc/web2c}.

\item Podpora enc\TeX u je nyní zahrnuta uvnitř Web2C, 
v~důsledku toho ve všech \TeX ových programech, použitím 
volby \optname{-enc}  \Dash \emph{jen v~případě, že formáty 
jsou vytvořeny}.  enc\TeX\ podporuje obecné překódování 
vstupu a výstupu, čím\v{z} umožňuje plnou podporu kódování 
Unicode (v~\acro{UTF}-8).  Viz \OnCD{texmf-dist/doc/generic/enctex/} a 
\url{http://www.olsak.net/enctex.html}.

\item Aleph, nový stroj kombinující \eTeX\ a \OMEGA, je nyní k~dispozici.
Trochu informace najdete na \OnCD{texmf-dist/doc/aleph/base}
a \url{http://www.tex.ac.uk/cgi-bin/texfaq2html?label=aleph}. Formát pro 
Aleph, založený na \LaTeX u se jmenuje \textsf{lamed}.  

\item Nejnovější vydání \LaTeX u má novou verzi \acro{LPPL} \Dash teď
oficiálně schválená Debian licence.  Rozmanité další aktualizace najdete
v~souborech \filename{ltnews} v~\OnCD{texmf-dist/doc/latex/base}. 
 
\item Je dodán \cmdname{dvipng}, nový program pro konvertování \acro{DVI} na 
obrazové soubory \acro{PNG}.  Viz \OnCD{texmf/doc/man/man1/dvipng.1}. 

\item Zredukovali jsme balík \pkgname{cbgreek} na \uv{středně} velkou 
sadu fontů, se souhlasem a na radu autora (Claudio Beccari).
Odstraněné fonty jsou neviditelné, obrysové, a průhledné, 
relativně zřídka se používají a my jsme potřebovali místo.  
Úplná sada je dostupná z~\acro{CTAN}
(\url{http://www.ctan.org/tex-archive/fonts/greek/cb}). 
 
\item \cmdname{oxdvi} byl odebrán; použijte jednoduše \cmdname{xdvi}.

\item Příkazy \cmdname{ini} a \cmdname{vir} (linky) pro
\cmdname{tex}, \cmdname{mf} a \cmdname{mpost} se již nevytvářejí,
například \cmdname{initex}.  Funkčnost instrukce \cmdname{ini} byla po
celá léta přístupna prostřednictvím volby \optname{-ini} na~příkazovém řádku. 

\item Podpora platformy \textsf{i386-openbsd} byla zrušena. 
Jelikož balíček \pkgname{tetex} v~\acro{BSD} Ports systému 
je dostupný a \acro{GNU/}Linux a Free\acro{BSD} binárky byly 
dostupné, zdálo se nám, že čas dobrovolníků může být využit 
lépe někde jinde.

\item Na \textsf{sparc-solaris} (přinejmenším) jste možná 
museli nastavovat proměnné prostředí
\envname{LD\_LIBRARY\_PATH}, aby běžely programy \pkgname{t1utils}.  
Je to tím, že jsou kompilovány v~C++,
a neexistuje standardní umístění \singleuv{runtime} knihoven.  
(To není novinka roku 2004, ale nebylo to dřív zdokumentováno.)  
Podobně, na \textsf{mips-irix}, `runtime' knihovny pro \acro{MIPS}
7.4 jsou nezbytné.
\end{itemize}

\subsubsection{2005}

Rok 2005 přinesl jako obvykle množství modernizací balíčků a programů.
Infrastruktura zůstala relativně stabilní z~roku 2004, ale nutně také
nastaly nějaké změny:

\begin{itemize}

\item Byly zavedeny nové skripty \cmdname{texconfig-sys}, \cmdname{updmap-sys} a
      \cmdname{fmtutil-sys}, které mění konfiguraci v~systémových stromech.  
      Skripty \cmdname{texconfig},
      \cmdname{updmap} a \cmdname{fmtutil} teď mění uživatelské (user-specific) soubory
      v~\dirname{$HOME/.texlive2005}.  %$
      Viz sekci~\ref{sec:texconfig} na stránce \pageref{sec:texconfig}.

\item Na specifikaci stromů obsahujících konfigurační soubory (uživatelské resp. systémové)
      byly zavedeny odpovídající nové proměnné \envname{TEXMFCONFIG} resp.
      \envname{TEXMFSYSCONFIG}.  Tedy, možná budete potřebovat přesunout osobní verze
      souborů \filename{fmtutil.cnf} a \filename{updmap.cfg} na tato místa; jiná volba je 
      předefinování \envname{TEXMFCONFIG} nebo \envname{TEXMFSYSCONFIG} v~souboru 
      \filename{texmf.cnf}. V~každém případě skutečná pozice těchto souborů a
      hodnoty \envname{TEXMFCONFIG} a \envname{TEXMFSYSCONFIG}
      se musejí shodovat. Viz oddíl~\ref{sec:texmftrees}, 
      strana~\pageref{sec:texmftrees}.

\item Loni jsme ponechali \verb|\pdfoutput| a jiné primitivy nedefinovány
      pro výstup DVI, přestože byl používán program \cmdname{pdfetex}.  
      Letos, jak jsme slíbili, jsme odstranili toto kompatibilitní
      opatření. Tedy když váš dokument používá \verb|\ifx\pdfoutput\undefined|
      na testován\'i výstupu do formátu \acro{PDF}, je nutné ho změnit. Můžete
      k~tomu použít balík \pkgname{ifpdf.sty} (který funguje 
      v~plain \TeX u i \LaTeX u), nebo použít jeho logiku.
      
\item Loni jsme změnili většinu formátů tak, aby vypisovaly (8bitové) znaky 
      tak jak jsou (viz předcházející sekci).  Nový TCX soubor
      \filename{empty.tcx} teď poskytuje jednodušší cestu k~dosažení 
      původního zápisu \verb|^^| když si tak budete přát, jako v~případě:
\begin{verbatim}
latex --translate-file=empty.tcx yourfile.tex
\end{verbatim}

\item Nový program \cmdname{dvipdfmx} je zařazen pro převedení z~\acro{DVI} do \acro{PDF}; 
ten je platnou aktualizací programu
\cmdname{dvipdfm} (který je též ještě k~dispozici, i když ho nedoporučujeme).
      
\item Nové programy \cmdname{pdfopen} a \cmdname{pdfclose} byly přidány, aby
poskytly možnost znovu otevřít pdf 
soubory v~programe Adobe Acrobat Reader bez jeho restartu.  
(Jiné prohlížeče pdf, především \cmdname{xpdf},
\cmdname{gv} a \cmdname{gsview}, nikdy netrpěly tímto problémem.)      
            
\item Kvůli důslednosti proměnné \envname{HOMETEXMF} a
      \envname{VARTEXMF} byly přejmenovány na \envname{TEXMFHOME} resp. na
      \envname{TEXMFSYSVAR}.  Je tu také \envname{TEXMFVAR}, která je
      implicitně uživatelsky závislá (user-specific). Viz první bod výše.
\end{itemize}

\subsection{Sou\v{c}asnost}
\label{tlcurrent}

V~letech 2006--2007 byl rozsáhlým přírustkem na \TL{} program \XeTeX{},
přístupný jako programy \texttt{xetex} a \texttt{xelatex}; viz
\url{http://scripts.sil.org/xetex}.

\MP\ byl také podstatně aktualizován, s~mnoha plány do budoucnosti 
(\url{http://tug.org/metapost/articles}), podobně pdf\TeX{}
(\url{http://tug.org/applications/pdftex}).

Formát \TeX\ \filename{.fmt} (vysokorychlostní formát) a podobně soubory
\MP\ a \MF\ jsou teď uloženy v~podadresářích \dirname{texmf/web2c},
namísto přímého uložení v~něm (ačkoliv je adresář stále prohledáván, 
v~zájmu stávajících formátů \filename{.fmt}). Podadresáře nesou jména 
používaných programů, například \filename{tex}
nebo \filename{pdftex} nebo \filename{xetex}. Tato změna by měla při 
běžném používání zůstat nepostřehnuta.

Program (plain) \texttt{tex} již nečte první řádky \texttt{\%\&} aby
určil, jaký formát má spustit; je to čistý knuthovský \TeX.
(\LaTeX\ a všechny ostatní programy stále čtou řádky \texttt{\%\&}).

Instalační skripty nyní akceptují různé proměnné prostředí pro umožnění 
neinteraktivní instalace; viz oddíl~\ref{sec:noninteractive-install}.

Pochopitelně se během roku (jako obvykle) vyskytly stovky jiných
aktualizací balíků a programů.  Jako obyčejně, zkontrolujte, prosím,
aktualizace na \acro{CTAN}u (\url{http://www.ctan.org}).

Vnitřně, strom zdrojových textů je nyní uložen v~Subversion, se 
standardním webovským rozhran\'\i m pro jeho prohlížení, kam směruje 
odkaz z~naší domovské stránky. Třebaže není v~konečné verzi 
viditelný, očekáváme, že to poskytne základ pro stabilní rozvoj
v~letech následujících.

Nakonec, v~květnu 2006 Thomas Esser oznámil, že už nebude aktualizovat
te\TeX{} (\url{http://tug.org/tetex}).  Výsledkem je nárůst zájmu o~\TL{}, 
především mezi distributory \acro{GNU}/Linuxu.  
(Na \TL{} se nachází nové instalační schéma \texttt{tetex}u, 
poskytující přibližný ekvivalent.)  Doufáme, že to možná povede
ke zlepšení prostředí \TeX{}u pro všechny.

\subsection{Budoucnost}

\emph{\TL{} není dokonalý!}  A~nikdy nebude. Máme v~úmyslu
pokračovat v~pravidelných vydáních a rádi bychom poskytovali
více podpůrných materiálů, programů, včetně instalačních a jistěže
aktualizovaný a zkontrolovaný strom maker a fontů. Tato práce je
prováděna dobrovolníky v~jejich limitovaném volném čase a mnoho
potřebného ještě zbývá udělat. Pokud můžete přiložit ruku k~dílu,
neváhejte zvednout ruku!

Prosíme, pošlete opravy, návrhy, náměty a nabídky pomoci na:\hfill\null
\begin{quote}
\email{tex-live@tug.org}\\
\url{http://tug.org/texlive}
\end{quote}
\smallskip\nobreak
\noindent \textsl{Šť\kern-.4ptastné \TeX ování!}

\end{document}
